pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den brede definisjonen på blandingsmisbruk som mangemedlemsland anvender, er bruk av mer enn ett rusmiddel eller én type rusmiddel av samme person – bruktsamtidig eller etter hverandre (som definert av WHO).
Useissa jäsenvaltioissa huumeiden sekakäytöllä tarkoitetaan yleisesti ottaen useamman kuin yhden huumausaineen tai huumausainetyypin käyttöä samanaikaisesti taiperäkkäisesti (kuten WHO:n sanastossa määritellään).Euroopassa huumeiden sekakäyttö käsitteenä juontaajuurensa 1970-luvulta.
IEuropa stammer begrepet blandingsmisbruk fra 1970-tal-let.
Laajimmassa merkityksessään setarkoittaa yhden laittoman huumeen käyttöä yhdessä toisen laittoman huumeen kanssa.
I videste forstand defineres blandingsmisbruk sombruk av et ulovlig narkotisk stoff sammen med et annetlovlig eller ulovlig rusmiddel.
Jäsenvaltioiden luokittelemissa huumausaineissa ja käyttöajan määrittelyssä onkuitenkin suuria eroja.
Det er imidlertid betydelige forskjeller på de rusmidlene som inkluderes og tidsrammen som benyttes av de ulike medlemslandene.
Erot näyttävät johtuvan saatavillaolevasta tutkimustiedosta ja käsityksistä eri aineisiin taiaineyhdistelmiin sisältyvistä vaaroista.
Forskjellene synes å avhenge av hvilke undersøkelsesdatade har tilgjengelig og av hvilken risiko som assosieresmed det enkelte rusmiddel eller rusmiddelkombinasjon.De stoffene som inkluderes er vanligvis de viktigste ulovlige narkotiske stoffene, alkohol og legemidler.
Sekakäyttöön liitetään tavallisesti laittomat huumausaineet, alkoholi jalääkkeet.
Energidrikker tas noen ganger med, og Frankrike tar medtobakk. Tidsrammene for inntak varierer fra sekstimersperioder til bruk noen gang i løpet av en persons liv.
Energiajuomat liitetään samoin joissain tapauksissa sekakäyttöön, Ranskassa mukaan luetaan tupakka.Kulutuksen aikarajat vaihtelevat kuuden tunnin ajanjaksosta kokeiluun kerran elämän aikana.
Mens det er vanskelig å ta overdoser av benzodiazepiner alene, kan kombinasjonen av en stor dose benzodiazepiner og store mengder alkohol eller en stor doseopiater som f.eks. heroin eller metadon, være dødelig.
Psykotrooppisten aineiden yhdistelemiseen liittyvät terveysvaarat riippuvat aineiden farmakologisista ominaisuuksista, käytetyn aineen määristä sekä henkilön yksilöllisistä ominaispiirteistä, sosiaalisista tekijöistä ja ympäristötekijöistä.
I henhold til den vide definisjonen vil alle brukere av ulovlige rusmidler måtte defineres som blandingsmisbrukereettersom nesten alle en gang i livet har brukt eller brukeralkohol og/eller tobakk.
Laajimman merkityksensä mukaisesti kaikki laittomienhuumeiden käyttäjät määriteltäisiin huumeiden sekakäyttäjiksi, sillä jossain elämänsä vaiheessa he käyttävätyleensä aina alkoholia ja/tai tupakkaa.
Selv når begrepet blandingsmisbruk brukes bare om ’ulovlige rusmidler’, varierer kombinasjonene og bruksmønstrene så mye at det har liten verdiå vedta noen standarddefinisjon.
Vaikka huumeiden sekakäyttö rajataan kapea-alaisesti ”laittomiin huumausaineisiin”, yhdistelmät ja käyttömuodot vaihtelevatniin paljon, että yhtenäisen määritelmän hyväksymiselläei ole merkitystä.
Når vi skal ta for oss degenerelle problemstillingene ved blandingsmisbruk i EU,fokuserer vi hovedsakelig på de akutte helserisikoene.
Koska tässä asiakirjassa puututaan huumeiden sekakäytön yleisiin kysymyksiin Euroopan unionin alueella, äkilliset terveydelle aiheutuvat vaarat otetaan käsittelyn painopisteeksi.
Når kokain kombineres med alkohol, kan kombinasjonen være mer direkte toksisk for hjerte og lever enn kokain eller alkohol hver for seg. Alkohol er ofte til stedeved dødsfall som skyldes hjertestans pga. kokainbruk.
Esimerkiksi Tanskassa vuoden2001 aikana 10–32 prosenttia testatuista tableteista sisälsi useampaa kuin yhtä aktiivista ainesosaa.
Blandingsbruk av ulike sentralstimulerende midler,herunder energidrikker, kan føre til sympatisk hyperaktivitet som igjen kan hemme temperturreguleringog hjertefunksjon.
Ranskassa kaksi kolmasosaa testatuista ekstaasina myydyistä tableteista sisälsi MDMA:tayhdistettynä muihin aktiivisiin aineisiin, useimmiten lääkeaineisiin.
Det råder alminnelig enighet om at blandingsmisbrukhar fire hovedfunksjoner: maksimere virkningen, oppveieeller regulere negative virkninger og erstatte ønskedevirkninger.
Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että huumeiden sekakäyttöön on neljä pääasiallista motiivia: vaikutus tehostetaan huippuunsa, epämiellyttäviä vaikutuksia tasapainotetaan, niitä kontrolloidaan ja vaikutuksen loputtuaetsitään korvaavia aineita.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge av en rekke individuelle, sosiale og miljømessige faktorer.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
Voldelig eller aggressiv atferd er i den senere tid blitt forbundet med mønstre som viser økt bruk av alkohol kombinert med sentralstimulerende midler (Snippe og Bieleman, 1997, Vermaas, 1999).
• nissa yli 90prosentissa tapauksista. Bentsodiatsepiinit,alkoholi, metadoni ja kokaiini ovat kaikkein yleisimminyhdessä opiaattien kanssa käytettyjä aineita, ja tavallisimmin tällainen yhdistelmä on yliannostuksen syynä(ONS, 2000a ja 2000b; Farrell, 1989; Bennett ja Higgins,1999; Strang et al., 1999; Taylor et al., 1996).(54)
Innenfor ordningene for tidlig varsling er det økendebekymring for at tabletter som selges som ecstasy kaninneholde en blanding av psykoaktive stoffer, og somderfor – selv om dette er ukjent for brukeren – kan medføre de samme risikoer som blandingsmisbruk.
Bentsodiatsepiineista on vaikea saada yliannostustayksin käytettynä, mutta jos suuri annos bentsodiatsepiineja yhdistetään suuren määrään alkoholia tai opiaatteja, kuten heroiinia tai metadonia, voivat seuraukset olla kohtalokkaat.
I Danmark fant man f.eks. i 2001 at alt mellom 10 og 32 % avde tablettene som ble analysert innholdt mer enn ett virkestoff. Tablettene innholdt primært MDMAog PMA,PMMA, MDE og MDA(Danmark).
Kokaiiniin, amfetamiiniin tai MDMA:han (ekstaasiin) liittyvät kuolemat ovat harvinaisia, ellei niihin liity opiaatteja tai bentsodiatsepiineja.
I Frankrike innholdtto tredeler av et analysert utvalg tabletter som ble solgtsom ecstasy MDMAkombinert med andre virkestoffer,for det meste legemidler.
Jos ekstaasia käytetään yhdessä alkoholin kanssa, terveysvaarat lisääntyvät, sillä alkoholi heikentää lämmönsäätelyä ja lisää elimistön kuivumista.
Trender Dødsfall utgjør den alvorligste følgen av blandingsmisbruk, og i enkelte land øker antallet dødsfall som følgeav blandingsmisbruk.
Muut vaarat Huumausaineiden sekakäyttöä pidetään myös erityisensuurena riskitekijänä liikennettä vaarantavassa ajossa,mutta Euroopan unionin tiedot huumeista ja ajamisestaovat hyvin vähäiset.
De stoffene som oftest ble påvist,var kombinasjoner av morfin, benzodiazepin og alkohol,med en nasjonal eller lokal økning i den senere tid avkokain rapportert i Spania, Frankrike, Italia, Nederlandog Storbritannia (se avsnitt om Narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet for ytterligere informasjon).
Väkivaltainen tai hyökkäävä käytöson vastikään yhdistetty lisääntyneeseen tapaan käyttääalkoholia yhdessä piristävien huumausaineiden kanssa(Snippe ja Bieleman, 1997; Vermaas, 1999).
Bekymring over risikogrupper
Lähteet:Leccese et al., 2000; DrugScope, 2001.
Samfunnets bekymring over narkotikadødsfall, overdoserog smittsomme sykdommer forbundet med mønstre forblandingsmisbruk konsentreres stort sett om to gruppersom skiller seg fra hverandre med hensyn til rusmiddeltyper og -kombinasjoner de bruker og miljøene de brukes i.
Suuntaukset Huumeiden sekakäytön vakavimmat seuraukset ovatkuolemantapaukset, joiden lukumäärä on edelleen kasvussa joissakin maissa. Useimmin löytyneet aineet olivatmorfiiniin, bentsodiatsepiinin ja alkoholin yhdistelmiä, javiime aikoina on ilmoitettu kokaiinin sekakäytön lisääntymisestä Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa joko paikallisesti taikoko maan alueella (katso kuolleisuutta käsittelevä osuusyksityiskohtaisempia tietoja varten).
Fatale og ikke-fatale overdoser I løpet av det siste tiåret har pressens oppmerksomhetomkring narkotikadødsfall vært rettet hovedsakelig motnoen få tilfeller av ecstasydødsfall (Belgia, Danmark, Italia og Storbritannia).
Huoli riskiryhmistä ja Yhdistynyt kuningaskunta).
Dødsfall blant problembrukerefanger vanligvis ikke medias interesse.
Lehdistön mielenkiinto eiyleensä kiinnity huumeiden ongelmakäyttäjien kuolemiin.
En stor del av de7 000-8 000 akutte narkotikadødsfallene (overdoser) somrapporteres i EU hvert år, er menn som har brukt opiateri flere år (se avsnitt om Narkotikarelaterte dødsfall ogdødelighet).
Suurin osa Euroopan unionissa vuosittain kirjatuista 7000–8000 äkillisesti (yliannostuksen uhreina) huumeisiin kuolleista on useiden vuosien ajan opiaattejakäyttäneitä miehiä (katso kuolleisuudesta kertova osio).
Den største og vitenskapelig beviste helserisikoen finnes blant problembrukere av narkotika, særlig de sominjiserer opiater og andre stoffer.
Suurimmat tieteellisesti todistetut terveysriskit kohdistuvat huumeiden ongelmakäyttäjiin, erityisesti opiaatteja ja muita huumeita suonensisäisesti käyttäviin.
Media og befolkningen generelt er bekymret for risikoen for dødsfall og overdoser hos rekreasjonsbrukere av narkotika som ikke er avhengige og hvis bruk avulovlige narkotiske stoffer oftest er begrenset til konkrete sosiale sammenhenger eller visse faser av livet.Denne bekymringen har fått et uforholdsmessig stortomfang i betraktning av det relativt lille antallet dødsfall det her er snakk om.
Joukkoviestimet ja suuri yleisö ovat myös huolestuneita kuolemanvaarasta ja yliannostusvaarasta, jokakohdistuu viihdekäyttäjiin, jotka eivät ole huumeriippuvaisia ja jotka käyttävät huumeita pääasiassa ai-
Det finnes i grunnen ikke mange resultater tilgjengelig avtoksikologiske analyser av fatale og ikke-fatale overdoserforbundet (53) med bruk av ulovlige narkotiske stoffer,men de som finnes, viser konsekvent at de fleste dødsfaller forbundet med injisert heroin kombinert med andrerusmidler.
Laittomiin huumeisiin liittyvät kuolettavat sekä lievät yliannostukset tutkitaan(53), mutta myrkytystutkimuksista eiole saatavilla laajalti tietoja.
I henhold til en nyere britisk studie av 153narkotikabrukere som hadde opplevd ikke-dødeligeoverdoser, var mer enn ett stoff brukt i 111 (73 %) av tilfellene (Neale, 2001).
Saatavilla olevista tiedoistakäy ilmi, että suurin osa kuolemista liittyy heroiinin suonensisäiseen käyttöön yhdessä muiden huumausaineidenkanssa.
Minst ett annet narkotisk stoff elleralkohol var involvert i mer enn 50 % av de dødeligeoverdosene i Storbritannia og i inntil 90 % av tilfellene i Irland.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkittiin hiljattain 153 huumeidenkäyttäjää, jotka olivat saaneet lievänyliannostuksen.
Benzodiazepiner, alkohol, metadon og kokain erde stoffene som oftest kombineres med opiater, og envanlig forklaring på overdosen var at den var forårsaketav kombinasjonen (ONS, 2000a og 2000b, Farrell, 1989,Bennett and Higgins,1999, Strang et al., 1999, Taylor etal, 1996) (54).
Tutkimuksesta kävi ilmi, että 111 tapauksessa (73 prosentissa) oli käytetty useampaa kuin yhtähuumetta (Neale, 2001).
Dødsfall forbundet med kokain, amfetamin eller MDMA(ecstasy) hvor opiater eller benzodiazepiner ikke er tilstede, er uvanlige og er vanligvis kombinert med andrenarkotiske stoffer eller alkohol.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuolettaviin yliannostuksiin liittyi huumausaineenkäyttö yhdessä vähintään yhden muun huumausaineentai alkoholin kanssa yli 50 prosentissa tapauksista, Irlan-
)Et narkotisk stoff betraktes som involvert eller å ha forbindelse når det tester positivt i toksikologiske prøver eller når stoffet bevi- selig er inntatt før dødsfallet.
)Huumausaineen todetaan liittyvän kuolemaan, kun ainetta löydetään myrkytystutkimuksissa tai kun esitetään todisteet, jotka osoittavat huumausainetta nautitun ennen kuolemaa.
Det kan ikke dermed sluttes at stoffet forårsaket dødsfallet. Det kan bety at stoffet (stoffene) var enmedvirkende årsak til dødsfallet.
Tästä ei voida vielä päätellä, että huumausaine olisi aiheuttanut kuoleman.Sen sijaan tulokset viittaavat siihen, että yksi tai useampi huumausaine oli osatekijänä kuolemassa.
)Tabell 12 OLgir et eksempel på antall rusmidler som var involvert i dødsfall relatert til opiatbruk i Irland (nettutgaven).
)Taulukossa 12 OLon esimerkki opiaattikuolemiin liittyvien huumeiden lukumäärästä Irlannissa (verkkoversio).
Klienter som bruker minst ett annet rusmiddel(n = 79 257) etter hvilke stoffer som er tilgjengelig på markedet ogetter livssituasjon.
Vähintään kahta huumausainettakäyttävät asiakkaat(n = 79 257)
Klienter som ikke bruker annet rusmiddel(n = 65 592)
Yhtä huumausainettakäyttävät asiakkaat(n = 65 592)
55 middelet som forårsaker størst problemer for klienten’(
Ensimmäistä kertaa hoitoon osallistuvien asiakkaiden käyttämä toissijainen huume
Indikator for etterspørsel etter behandling (TDI), data for 2000 fra polikliniske behand-lingssentre.Nasjonale Reitox-rapporter for 2001.
TDI-protokollan mukaiset tiedot avohoitokeskuksista vuonna 2000,Reitoxin kansalliset raportit, 2001.
De vanligste mønstrene for problematisk blandingsbrukav narkotika er: heroin kombinert med andre opiater,f.eks. avledet metadon eller benzodiazepiner; opiaterkombinert med kokain, cannabis og sentralstimulerendemidler eller alkohol; og kokain brukt sammen med alkohol eller sentralstimulerende midler (58).
Huumeiden ongelmakäyttäjät Vuodesta 1970 lähtien huumeiden ongelmakäyttäjät ovatnäyttäneet sovittavan käyttämänsä huumeet markkinoillatarjottavien huumausaineiden mukaan eri elämänvaiheissa. Ongelmakäyttäjät voivat korvata puuttuvan huumausaineen toisella, ei välttämättä samantyyppisellähuumausaineella (Haw, 1993; Strang et al., 1993; Fountain et al., 1999).
ter eller alkohol. Andelen av kvinner er høyere blant demsom bruker sentralstimulerende midler sammen med cannabis, sentralstimulerende midler, og andre rusmidler
opiaatteja käytetään yhdessä kokaiinin, kannabiksen,piristeiden tai alkoholin kanssa tai kokaiinia käytetään
Personer som bruker cannabis sammen med hovedrusmiddelet er hovedsakelig i aldersgruppen 15-24.
Eurooppalainen hoitotietojärjestelmäperustuu TDI-protokollaan.
Blandingsbrukere av opiater og kokain er eldre (20 til 39), ogde som bruker andre rusmidler sammen med alkohol erde eldste blandingsbrukerne som får behandling (60).
Tietojärjestelmään kirjataanjokaiselle henkilölle enintään neljä käytettyä ainetta jatietojärjestelmää voitaisiin pitää epäsuorana osoituksena huumeiden sekakäytöstä(56
Ut fra tilgjengelige data kan vi avlese følgende mønstrefor bruk blant klienter som får behandling:
), vaikka se rajoittuukin hoi- toon osallistuviin käyttäjiin.
Det er stor forskjell i bruksmønstrene fra land til landog mellom kjønnene.
Käyttötavat vaihtelevat huomattavasti eri maiden ja sukupuolten välillä.
eldre klienter, hovedsakelig menn, som bruker opiatersom hovedrusmiddel kombinert med andre opiatereller cannabis,
57 ) nut huumeiden sekakäytön lisääntyneen.(
Når det gjelder fordelingen mellom kjønnene er blandingsbrukere som får behandling hovedsakelig menn,særlig blant dem som bruker heroin kombinert med opia- yngre klienter, menn og kvinner, som bruker cannabisog sentralstimulerende midler kombinert med alkoholeller andre rusmidler (f.eks. hallusinogener),
Sukupuolijakauman osalta on todettava, että hoitoon osallistuvat huumeiden sekakäyttäjät ovat pääasiassa miehiä.Erityisesti heroiinia yhdessä opiaattien, kokaiinin tai alkoholin kanssa käyttävät ovat miehiä. Naisia on enemmän
)I standardprotokollen for Indikatoren for etterspørsel etter behandling (Treatment Demand Indicator Standard Protocol 2.0) punkt 14 de- fineres primærrusmiddel som ‘det rusmiddelet som forårsaker størst problemer for klienten’, og punkt 19, annet (= sekundær-) rusmiddel i tillegg til primærrusmiddelet, som en indikasjon på blandingsbruk se: http://www.emcdda.eu.int/multimedia/project_reports/situation/treatment_indicator_report.pdf )
)TDI-protokollan (”Treatment Demand Indicator Standard Protocol” 2.0) kohdan 14 mukaan ensisijaisella huumeella tarkoitetaan huumetta, joka aiheuttaa eniten ongelmia asiakkaalle. Kohdassa 19 esitetään, että muut (=toissijaiset) huumeet ensisijaisen huumeen lisäksi osoittavat huumeiden sekakäyttöä (katso Internet-sivusto http://www.emcdda.eu.int/multimedia/project_reports/ situation/treatment_indicator_report.pdf).
(56)Land som har data om dette emnet er Belgia, Spania, Hellas, Italia, Nederland, Sverige og Finland.
(56)Tästä aiheesta saatiin tietoja Belgiasta, Kreikasta, Espanjasta, Italiasta, Alankomaista, Suomesta ja Ruotsista.
(57)Se nasjonale Reitox-rapporter, avsnittet Etterspørsel etter behandling i første kapittel, figur 6, ’Alle klienter inntatt til behandling’.
(57)Katso Reitoxin kansalliset raportit, hoidon tarvetta käsittelevä osio, 1. luku, kaavio 6: Kaikki hoitoon hyväksytyt asiakkaat.
(59)Figur 17 OL: Nest mest problematiske rusmiddel etter kjønn (% av total etter rusmiddel) (nettutgaven)(60)Figur 18 OL: Nest mest problematiske rusmiddel, etter alder (nettutgaven).
)Kaavio 16 OL: Huumeiden sekakäytön yleisimmät muodot: eniten ongelmia aiheuttavaa huumetta käytetään yhdessä seuraavak- si eniten ongelmia aiheuttavan huumeen kanssa (verkkoversio).
Nest mest problematiske rusmiddel, etter land
Toiseksi eniten ongelmia aiheuttavat huumeet maittain
Indikator for etterspørsel etter behandling (TDI), data for 2000 fra polikliniske behandlingssentre.Nasjonale Reitox-rapporter for 2001.
Opiaattien ja kokaiinin sekakäyttäjät ovatkeskimääräistä vanhempia (20–39-vuotiaita), ja kaikkeinvanhimmat hoitoon osallistuvista huumeiden sekakäyttäjistä käyttävät muiden huumeiden kanssa alkoholia.(60)
• menn under 30, som bruker kokain kombinert medalkohol og andre sentralstimulerende midler og
Alle 30-vuotiaat miehet käyttävät kokaiinia yhdessäalkoholin tai muiden piristeiden kanssa.
Rusmiddelkombinasjoner brukt av rekreasjonsbrukere på en kveld
20–39-vuotiaat miehet käyttävät heroiinia ja kokaiinia.
50,6 menn i aldersgruppen 20-39 år, som bruker heroin ogkokain.
Taulukko 1 meiden ongelmakäyttäjiä ja vapaa-ajan nuoria käyttäjiävarten.
Enkelte medlemsstater (Frankrike og Italia) har rapportertom en økning i heroinrøyking.
Huumeiden sekakäyttöä on vaikeampi hoitaa kuin yhdenhuumeen käyttöä.
I de senere årene har detvært knyttet særlig bekymring til det at folk røyker heroinfor å ’komme ned’fra ecstasy, men bevisene for dette erblandet eller motstridende.
Jäsenvaltioissa ei ole erityisiä hoitoohjelmia tietyille huumausaineyhdistelmille, mutta melkein kaikki palvelut ovat huumeiden sekakäyttäjien käytettävissä.
Studier fra behandlings- ogfengselsmiljøer i Irland viser f.eks. at over halvparten avde rusmiddelbrukerne som ble intervjuet hadde røyktheroin for å ’komme ned’fra ecstasy, mens undersøkelser blant rekreasjonsbrukere og 15-16-årige skoleeleverviser at de fremdeles har et svært negativt inntrykk avheroin (ESPAD, 2000).
Pääpaino on käyttäytymisessä, ei aineissa.Akuutissa hoidossa ja vieroitushoidossa huumeidensekakäyttö voisi olla hyvinkin oleellista.
Rekreasjonsbruk av narkotika Prevalensen av blandingsbruk er høyere blant unge i’dance club’-miljøer enn blant unge i andre miljøer, særlig bruk av alkohol, cannabis og sentralstimulerendemidler (Calafat et al., 1999, ESPAD, 2000).
Muutamissa jäsenvaltioissa (Ranskassa ja Italiassa) onhavaittu heroiinin polttamisen lisääntyneen.
En stor europeisk studie fra1998 av narkotikabrukere i visse utelivsmiljøer viste atca. halvparten av alle narkotikabrukere i technopartymiljøet rapporterte at de kombinerte alkohol og cannabis, fulgt av alkohol og ecstasy samt cannabis og ecstasy(Calafat et al., 1999).
Viimeistenvuosien aikana on oltu erityisen huolestuneita siitä, ettäekstaasia käyttävät henkilöt siirtyvät polttamaan heroiinia, mutta näyttö on kyseenalaista tai ristiriitaista.
Flertallet av rekreasjonsbrukere av rusmidler inntar ikke store mengderulovlige rusmidler og alkohol kombinert. Studier antyderimidlertid at andelen som legger seg til ’tunge’bruks-mønstre blir større, og det er økende bekymring for helsefarene og potensielle langtidsskader ved konkreterekreasjonsbruksmønstre (Club Health, 2002; Hunt,2002; McElrath and McEvoy, 1999; Reitox).
Esimerkiksi Irlannissa huumehoidon yhteydessä ja vankiloissa toteutettujen tutkimusten perusteella yli puolethaastatelluista huumeidenkäyttäjistä oli polttanut heroiinia päästäkseen eroon ekstaasista, mutta viihdekäyttäjienja 15–16-vuotiaiden koululaisten keskuudessa toteutetutkyselyt osoittivat, että heroiinilla oli edelleen hyvin kielteinen maine (ESPAD, 2000).
Tung blandingsbruk i fritidsmiljøene er forbundet medgjentatt eksponering for lettilgjengelige rusmidler og etpositivt image av blandingsbruk i miljøet. Tung rusmid-
Heroiinin ja bentsodiatsepiinien yhdistelmällä on vaikutusta hoidon tehokkuuteen.
Noen av markedene hvor det kjøpes og selgesheroin, crack-kokain og reseptpliktige legemidler (f.eks.benzodiazepiner) er velkjente, og de er vanligvis ikke desamme markedene som ’clubberne’går på.
Jos opiaattien käyttöön puututaan ottamatta huomioon samanaikaista bentsodiatsepiinin käyttöä, korvaavan hoidon (esimerkiksi metadonihoidon) tehokkuus voi mahdollisesti vähentyä.
Dersom behandlingen tilpasses hvert enkelt tilfelle, lykkes behandlingenvanligvis. NTORS-studien i Storbritannia fant at opiatbrukere som ved inntak hyppig brukte sentralstimulerendemidler, etter et år viste markant nedgang i bruken av opiater ogsentralstimulerende midler (Gossop et al., 1998).Hellas rapporterer at det fra substitusjonsprogrammenehevdes at behandlingstiltak bidrar til å redusere blandingsmisbruk (Kethea og NSPH, 2001).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa huumausaineiden määräämisestä annetuissa virallisissa suuntaviivoissa (Departmentof Health et al., 1999) painotetaan, että piristeitä ei saisimäärätä huumeiden sekakäyttäjille.
Det kan defineres to klare målgrupper for tiltakene:eldre, problematiske blandingsbrukere og unge rekreasjonsbrukere.
Euroopan unionin huumemarkkinoita on tutkittu vainvähän, ja siksi ei ole mahdollista esittää paikkansa pitäviä yksityiskohtaisia tietoja paikallisilla markkinoilla tarjottavista huumeista.
Tyskland mener i sin nasjonale rapport at det er nødvendig å utvikle egne behandlingsprogrammer for spesifikkegrupper, som f.eks. blandingsmisbrukere, og Storbritannia anser at det bør iverksettes tiltak for å spre eksemplerpå god praksis.
Kaikissa maissa Ruotsia lukuun ottamatta lääkehoidossa(esimerkiksi metadonihoidossa) on vaikeuksia saadamuita aineita kuin opiaatteja valvonnan alaisuuteen.
Finland fastslår at undervisning er nødvendig og har allerede lansert enkelte tiltak for opplæring av behandlingspersonell i håndteringen av blandingsmisbrukere.
Toisissa maissa korvaushoidossa tarjoutuvaa mahdollisuuttasäännölliseen yhteistyöhön huumeidenkäyttäjien kanssapidetään tärkeämpänä kuin muiden aineiden rinnakkaisen käytön aiheuttamaa haittaa.
Eldre, problematiske blandingsbrukere For eldre, problematiske blandingsbrukere er forebygging av narkotikarelatert skade viktig pga. faren for uforutsette konsekvenser.
Ruotsissa huumeidensekakäyttäjiä ei kuitenkaan hyväksytä metadonihoitoonriippumatta heroiiniongelman vakavuudesta.
Blandingsmisbruk har vist seg vanskeligere å behandleenn bruk av ett enkelt rusmiddel.
Huumeiden sekakäyttäjillä todetaan usein mielenterveydellisiä sairauksia.
Medlemsstatene rapporterer ikke om særskilte behandlingsprogrammer for bestemte rusmiddelkombinasjoner, men nesten alle tjenesterer åpne for blandingsbrukere.
Tanskassa, Alankomaissa, Itävallassaja Ruotsissa psykiatrisiin sairaaloihin on otettu suuriamääriä huumeiden sekakäyttäjiä.
Fokus rettes snarere på atferd enn på rusmiddel.
Määrät ovat mahdollisesti lisääntymässä.
Rekreasjonsbruk av narkotika Noen land (Spania, Frankrike og Italia) har lansert storekampanjer i massemedia for å advare mot blandingsbruki fritidsmiljøene.
”Markkinapaikkojen” osalta Yhdistyneen kuningaskunnan joukkoviestimissä raportoidaan säännöllisesti ekstaasin, amfetamiinin, kokaiinijauheen ja kannabiksenmyynnistä juhlijoille yökerhoissa ja baareissa.
I Italia ble kampanjen støttet av lokaleinitiativer på større ungdomsarrangementer. Kampanjenenevner ikke alltid konkrete rusmidler, og konsekvenseneav blandingsbruk blir ikke tydelig forklart.
Alankomaissa toteutettu tutkimus osoitti kuitenkin, että monetnuoret yökerhoissa kävijät hankkivat huumeensa mieluummin kavereiden kuin jakelijoiden kautta.
I andre land(Belgia, Tyskland, Nederland, Østerrike og Storbritannia)blir helseadvarslene og rådene formidlet gjennom rusmiddelarbeidere, andre brukere og selvhjelpsgrupper.
Osa heroiinia, crack-kokaiinia tai lääkärin määräämiä huumausaineita (kuten bentsodiatsepiineja) myyvien ja ostavien henkilöiden hallitsemista myyntipaikoista on hyvintunnettuja, mutta tavallisesti yökerhoissa kävijöidenmyyntipaikat ovat erikseen.
Kombinasjonen heroin og benzodiazepiner har implikasjoner for effekten av behandlingen. Dersom opiatbrukblir behandlet og samtidig bruk av benzodiazepiner bliroversett, kan effekten av substitusjonsbehandling, f.eks.metadonbehandling, bli nedsatt.
Eri aineita myydään eri paikoilla: jotkin paikat keskittyvät muunneltuihin lääkärinmääräämiin aineisiin, kun taas toiset keskittyvät ensisijaisesti heroiiniin ja/tai crack-kokaiiniin.
I Storbritannia understrekes det i de offisielle retningslinjene for forskrivningav resepter (Department of Health et al., 1999) at sentralstimulerende midler ikke bør skrives ut til blandingsbrukere.
Muunneltujen lääkärin määräämien aiheiden myyntiä hoitaa suuri joukkoihmisiä, jotka myyvät osan tai kaikki heille määrätyistäaineista (Edmunds et al., 1996; Fountain et al., 1999).
I november 2001 sendtedet nederlandske DIMS-prosjektet ut et varsel om tabletter som inneholdt PMA.
Huumeiden sekakäytön hoito
I andre land blir fordelen ved regelmessigkontakt med rusmiddelbrukere i substitusjonsprogrammer tydeligvis betraktet som viktigere enn ulempene ved
Huumeiden sekakäytön hoito on suunniteltu kahta erilaista kohderyhmää eli keskimääräistä iäkkäämpiä huu-
Det finnes så godt som ingen tilbud om behandling forblandingsbrukere i fritidsmiljøene.
Huumeiden sekakäyttäjien hoidon tehokkuudesta onvain vähän tutkimusta.
En av grunnene kanvære at de fleste rusmiddeltjenestene bare er utstyrt til åta seg av opiat- og tyngre avhengighetsproblematikk.
Yleensä hoidon sovittaminenjokaiseen yksittäiseen tapaukseen vaikuttaa hoidononnistumiseen.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta den kuluttua sekä opiaattien että piristeiden käytönvähentämisessä (Gossop et al., 1998).
Policy-spørsmål effektiv for å redusere abstinenssignaler og –symptomer,selv om virkningen på de forskjellige typene symptomervarierer fra legemiddel til legemiddel (Greenstein et al.,1997).
Erityisesti viihdeympäristössä tapahtuvaan ehkäiseväänhuumetyöhön olisi sisällytettävä selviä ohjeita ja neuvoja huumeiden sekakäytön vaaroista.
Metadon brukes i stor utstrekning i behandlingenav abstinenssymptomer selv om forskningsresultater viserat metadon egner seg best til vedlikeholdsbehandling.
Tarvitaan lisää tosiasioihin perustuvaa tietoa, jotta huumeiden sekakäyttäjille ja erityisesti mielenterveyshäiriöistä kärsiville huumeiden ongelmakäyttäjille voidaan tarjota parasta mahdollista hoitoa.
Ritualene og de sosiale kontrollmekanismene som blandingsmisbrukere benytter for å oppnå den effekten de søker samtidig som risikoen reduseres, må utredes nærmereom vi skal få en bedre forståelse av hvilke sosiale og miljømessige omstendigheter som virker risikofremmende ide forskjellige gruppene av rusmiddelbrukere (Boys et al.,2000, Decorte, 1999, Akram og Galt, 1999).
Jotta tiettyjen huumausaineyhdistelmien aiheuttamatmyrkytysvaarat tunnettaisiin yhä paremmin, lääkäreidenon ensisijaisesti seurattava potilaita, joilla epäillään huumemyrkytystä, ja tuotettava tosiasioihin perustuvaa tietoaäkillisistä ja pitkäaikaisista terveyshaitoista.
Forebyggende arbeid, særlig i fritidsmiljøene, bør omfatte klare retningslinjer og rådgivning om farene som erforbundet med blandingsmisbruk.
Määrätyille ryhmille, kuten huumeiden sekakäyttäjille,tarkoitettujen erityisten hoito-ohjelmien kehittämistäpidettiin tarpeellisena Saksan kansallisessa raportissa;Yhdistyneessä kuningaskunnassa ehdotettiin hyvän käytännön esimerkkien välittämistä.
Det trengs mer evi-dence-basert kunnskap for å kunne sikre best muligomsorg for blandingsmisbrukere, særlig blandingsmisbrukere med psykiske lidelser.
Suomessa todettiinperehdyttämisen tarve ja joitakin toimia on aloitettu hoitohenkilökunnan perehdyttämiseksi huumeiden sekakäyttäjien kohtaamiseen.
Avvenningsbehandling uten bruk av legemidler, ogsåkjent som ’cold turkey’, forkommer, men vi vet egentligingenting om omfanget.
Viihdekäyttäjät Muutamissa maissa (Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa)joukkoviestimissä on käynnistetty laajamittaiset kampanjat, joiden tarkoituksena on varoittaa huumeiden sekakäytöstä viihdeympäristössä.
Det finnes heller ingen rapportersom beskriver virkningen og resultatene av stoff-friavvenningsbehandling sammenlignet med legemiddelassistert behandling.
Italiassa kampanja sai tukeanuorisolle suunnatuissa tilaisuuksissa käynnistetyiltä paikallisilta aloitteilta.
Det nye konseptet med rask avgiftningved bruk av naltrexon under full narkose (noen gangerkalt ’akselerert avvenning’) som nylig har dukket opp,bør utredes grundigere.
Erityisiä aineita ei aina mainita eikäkäytön seuraamuksista kerrota selkeästi.
For å få en bedre forståelse av de farmakotoksikologiskerisikoene ved spesifikke kombinasjoner må klinikerefølge opp pasienter der det er mistanke om narkotikapåvirkning og legge fram evidence-basert informasjon omakutte og langsiktige helseskader.
Toisissa maissa(Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) terveysvaroitukset ja neuvotvälitetään huumetyöntekijöiden, vertaisryhmien tai omaapuryhmien kautta.
I et tiltak i Portugal der utlevering av naltrexon ble kombinert med psykoterapi, ble det påvist en merkbar forbedring etter tre måneder i sosiodemografiske og psykologiske variabler og risikoatferd (Costa, 2000).
Euroopan unionin huumeiden vastaisen toimintasuunnitelman (2000–2004) kolmas strateginen tavoite on ”lisätä merkittävästi onnistuneesti hoidettujen huumausaineiden väärinkäyttäjien määrää”.
I et forsøk i Tyskland ble naltrexon brukt til avgiftning av metadonbrukere under full narkose.
Euroopan tasolla ei oleyhteen kerättyjä tietoja, joista voitaisiin suoraan mitata,missä määrin kyseinen tavoite on saavutettu.
Pasienttilfredsheten var ganske god, men så mange som 50 % rapporterte om alvorlig ubehag den første måneden etter avgiftning.
Ympäri Eurooppaa on kuitenkin arvioitu, onko hoito toimivaa jaminkälainen hoito tehoaa.
Seksmåneder etter utskrivning hadde en tredel av pasienteneikke brukt harde stoffer (Tretter et al., 2001).
Tässä luvussa esitelläänonnistuneita hoitoja hoitotyyppien mukaan.
Selv om enkelte tiltak innenfor avvenningsbehandling erblitt evaluert, trenger vi mer inngående kunnskap om fordelene og ulempene ved de ulike metodene og om hvilken type avvenningsbehandling som egner seg best forde forskjellige typene av pasienter.
Hoitotyypitovat vieroitushoito, huumeeton hoito ja lääkehoito.Onnistumisen kriteerit vaihtelevat eri hoitotyypeissä, jaonnistuminen riippuu myös hoidon jälkeisestä kuntoutuksesta ja sopeutumisesta yhteiskuntaan.
I EUs handlingsplan mot narkotika (2000-2004) er dettredje strategimålet å ’oppnå en vesentlig økning i antallet avhengige som blir rusfrie’.
Pillerien testaushankkeiden avulla voidaan tiedottaakäyttäjille pillereiden sisältämistä vaarallisista tai odottamattomista aineista paikan päällä, aikakauslehdissä,julisteissa tai Internetin välityksellä.
Det foreligger ikke datapå europeisk plan som gjør det mulig direkte å måle ihvilken grad dette målet oppnås. Det er imidlertid gjortmange evalueringer over hele Europa for å finne ut hvilke behandlingsformer som virker og hvordan. Her presenteres behandlingsformer som har vist seg vellykket,ordnet etter type behandlingstiltak: avvenningsbehandling, stoff-fri behandling og legemiddelassistert behandling. Kriteriene for hvorvidt behandlingen er vellykket,varierer fra behandlingstype til behandlingstype og erogså knyttet til sosial reintegrasjon og rehabilitering etterbehandling.
Esimerkiksi elokuussa 2000 Itävallan ChEck iT! löysi useita ekstaasina kaupattuja pillereitä, jotka sisälsivät PMA:ta tai PMMA:ta, javaroitti asiasta välittömästi paikan päällä sekä Internetinvälityksellä (Kriener et al., 2001).
Det primære kriteriet forom den stofffrie behandlingen har lykkes, er at behandlingen gjennomføres stoff-fritt som planlagt, selv omandre kriterier, som forbedring av psykologisk, sosial ogøkonomisk velferd, også er viktige.
Vieroitushoidon tavoitteena onensinnäkin saavuttaa vaihe, jossa asiakas on päässyt fyysisesti irti huumeista ja jossa elimistö ei vaadi laittomiahuumausaineita. Toiseksi asiakas pyritään siirtämään/saattamaan huumeettomaan hoitoon.
Redusert kriminalitetog risikoatferd samt forbedret helse og allmenn velferdfor klienten er viktige ’spin-off’-effekter.
Suomessa ja Ruotsissa vieroitushoito on ennakkoedellytys metadonihoidon aloittamiselle.
Avvenningsbehandling, eller avgiftning, blir genereltbetraktet som første trinn i en fullstendig behandlingsprosess. Tiltaket har som mål, for det første å komme tilet punkt der klienten er fysisk stoff-fri og ikke lenger hartrang til ulovlige rusmidler, og dernest å overføre klienten til stoff-fri behandling.
Huumeiden sekakäyttäjille viihdeympäristössä tarjottavahoito on käytännöllisesti katsoen olematonta.
I Sverige og Finland er detteen forutsetning for å få metadonbehandling.
Politiikkaan liittyviä kysymyksiä
Avvenningsbehandling er blitt evaluert både i medlemsstatene og i Norge, men er globalt sett likevel den minstevaluerte formen for behandlingstiltak.
Vieroitushoitoa on arvioitu jäsenvaltioissa ja Norjassa,mutta vieroitushoito on kuitenkin maailmanlaajuisestikaikkein vähiten arvioitu hoitomuoto.
I det store og helehar avvenningsbehandling med legemidler som naltrexon, klonidin, lofexidin og buprenorfin vist seg å være
Metadonia käytetään laajalti vieroitusoireiden lievittämiseen, vaikka tutkimustulosten mukaan metadoni on tehokasta ylläpitoterapiassa.
Evalueringer av stofffrie behandlingstiltak har vist at tiltakene i større eller mindre grad lykkes i å nå målene(Gossop et al., 2001).
Vieroitushoito ilman lääkkeitä on myös käytössä, muttakäytön laajuutta ei todellisuudessa tunneta. Ilman lääk-
Evalueringsresultatene varierermye, men generelt fullfører 30-50 % av klientene denstoff-frie behandlingen.
Huumeiden sekakäyttäjät käyttävät erilaisia rituaaleja jasosiaalista säännöstelyä saavuttaakseen tavoitellun vaikutuksen ja vähentääkseen samalla vaaroja.
En dansk studie konkluderte medat avhengig av hvilken type stofffrie behandlingstiltaksom ble brukt, varierte prosenten av klienter som ble rusfrie etter behandlingen mellom 17 og 58 % (Pedersen,2000).
Näitä rituaaleja ja säännöstelyä on tutkittava, jotta ymmärretäänentistä paremmin sosiaalisia ja ympäristöllisiä olosuhteita, jotka lisäävät riskejä eri käyttäjäryhmien välillä (Boyset al., 2000; Decorte, 1999; Akram ja Galt, 1999).
Utvalgte aspekter behandling hos brukere som hovedsakelig bruker kokainog amfetamin og hos andre subpopulasjoner.
Erityiskysymyksiä keitä toteutettavan vieroitushoidon vaikutuksista ja tuloksista ei ole saatavilla tietoja verrattuna lääkkeillä annettavaan vieroitushoitoon.
Videre finnes det få storskalastudier over hvor mange som forblirstoff-fri på lengre sikt etter å ha gjennomgått vellykketbehandling.
Äskettäin ilmaantunutta naltreksonin avulla tehtävää vieroittamista, joka tehdään nukutuksessa, eli ”nopeutettua vieroitushoitoa” on syytä tutkiaperusteellisesti.
Dette støttes av en tysk studie som viser at gjennomføringsgraden/varigheten av den stofffrie behandlingen samsvarer med resultatet (Sonntag og Künzel,2000).
taa suoraan tuloksiin (Sonntag, D. ja Künzel J., 2000).Joissakin tutkimuksissa on yritetty yksilöidä kynnystä,jonka jälkeen onnistuneen hoidon tulokset todennäköisesti kasvavat.
En del forskningsprosjekter har søkt å identifisereved hvilken terskel behandlingsresultatene mest sannsynlig vil forbedres. En studie fant at klienter som får stoff-fribehandling i 90 dager, oppnår bedre resultater i form avavholdenhet fra opiater og sentralstimulerende midlersamt redusert sprøytebruk ett år etter forskrivning, ennklienter som gikk ut av behandlingen tidligere (Gossop etal., 1998).
Eräässä tutkimuksessa todettiin, että90päivän huumeettomalla sairaalahoidolla saavutettiinmuita parempia tuloksia: opiaattien ja piristeiden käytöstä pidätyttiin ja suonensisäistä huumeiden käyttöävähennettiin useammin verrattaessa tilannetta vuodenkuluttua hoidon loppumisesta lyhyemmässä ajassa hoidon lopettaneisiin (Gossop et al., 1998).
Dette bekreftes i en gresk studie som fant atde klientene som forlot behandlingen i løpet av de treførste månedene bare reduserte heroinbruken etterutskrivning med 11 %, sammenlignet med 76 % for demsom fikk behandling i minst et år (Kethea, 2001).
Tulos vahvistui Kreikassa toteutetussa tutkimuksessa, jossa havaittiin,että ensimmäisen kolmen kuukauden aikana hoidon jättävät asiakkaan vähensivät heroiinin käyttöä vain 11 prosenttia hoidon loppumisen jälkeen, kun taas vähintäänvuoden ajan hoitoon osallistuneet vähensivät huumeidenkäyttöä 76 prosenttia (KETHEA, 2001).
Legemiddelassistert behandling (herunder substitusjonsbehandling) tar i bruk agonistiske eller antagonistiskelegemidler i behandlingen.
Portugalissa naltreksonin ja psykoterapian avulla toteutetussa vieroitushoidossa osoittautui, että kolmen kuukauden kuluttua sosiodemografisissa ja psykologisissa muuttujissa oli tapahtunut huomattavaa edistymistä samoinkuin riskikäyttäytymisessä (Costa, 2000).
Agonistiske legemidler (f.eks.metadon) aktiverer opiatreseptorene i hjernen, mensantagonistiske legemidler (f.eks. naltrexon) begrensereller opphever virkningen av andre ulovlige stoffer somblir tatt.
Saksassa kokeiltiin metadonin käyttäjien vieroittamista naltreksoninavulla nukutustilassa.
Målet med legemiddelassistert behandling kanvære rusfrihet, men kan også være å holde klienteninnenfor et langsiktig medisinsk behandlingsopplegg.Enten det endelige målet er å oppnå rusfrihet eller åredusere de skadelige virkningene av narkotikaavhengighet, så omfatter de vanligste delmålene: redusert inntakav ulovlige rusmidler, redusert risiko for smittsomme sykdommer, bedre psykisk og fysisk helse for klientene samtredusert narkotikarelatert kriminalitet.
Potilaat olivat kohtalaisen tyytyväisiä hoitoon, mutta jopa 50 prosenttia ilmoitti hoitoa seuranneen ensimmäisen kuukauden aikana esiintyneestävakavasta levottomuudesta.
Når det gjelder virkningen på lang sikt, konkluderer en østerriksk studie at behandlingsopplegg som fokuserer på sosiale og psykoterapeutiske tiltak gir en forbedring av klientenes sosiale kompetanse og subjektive tilfredshet somigjen fører til langsiktig stabilitet hos klienten (Wirth, 2001).
Kuusi kuukautta hoidon jälkeen kolmasosa potilaista ei ollut käyttänyt kovia huumeita (Tretter et al., 2001).
Vedlikeholdsbehandling med metadon er den vanligsteformen for legemiddelassistert behandling.
Vaikka joitakin vieroitushoitoja on arvioitu, tarvitaan yhäsyvällisempää tietoa eri menetelmien hyödyistä ja haitoista sekä siitä, minkätyyppistä vieroitushoitoa kuhunkinpotilaaseen olisi sovellettava.
Som navnettilsier er målet med denne typen behandlingstiltak ikke åoppnå rusfrihet, men å beholde klienten under behandling og dermed redusere kriminell aktivitet, risikoatferd(og derigjennom risikoen for smittsomme sykdommer)samt forbedre klientens sosiale funksjonsevne og helse.
Pitkän aikavälin tehokkuudesta saatiin tietoa Itävallassatoteutetussa tutkimuksessa, jonka mukaan hoitojärjestelmä, jonka pääpaino on hoidon sosiaalisessa puolessa japsykoterapiassa, lisäsi huomattavasti asiakkaiden sosiaalisia taitoja ja henkilökohtaista tyytyväisyyttä, joidenansiosta asiakkaat pysyvät pitkään tasapainossa (Wirth,2001).
Det er gjort omfattende evalueringer av legemiddelassistert behandling i hele Europa, og behandlingen har generelt vist seg å være effektiv for å oppnå mål som reduksjon i inntak av illegale stoffer, risikoatferd og kriminalitet.
Huumeettomassa hoidossa käytetään psykososiaalisiatekniikoita, ja tarkoituksena on saada potilas ensin pidättäytymään huumeiden käytöstä ja vapautumaan pitkälläaikavälillä kokonaan huumeriippuvuudesta.
Særlig er legemiddelassisterte behandlingstiltak medmetadon blitt evaluert og funnet effektive i forhold tildisse målene (Lowinson et al., 1997, EONN, 2000), selvom også buprenorfin har vist seg effektiv.
Jotta huumeeton hoito onnistuu, hoito on ensinnäkin toteutettavakokonaan ilman huumeita, kuten se on suunniteltukin.Myös muut tekijät, kuten psykologisen, sosiaalisen jataloudellisen hyvinvoinnin parantuminen, ovat oleellisia.Tärkeitä oheisvaikutuksia ovat rikollisuuden ja riskikäyttäytymisen vähentäminen sekä asiakkaan terveyden jayleisen hyvinvoinnin kohentaminen.
En strukturertlitteraturgjennomgang av forsøk med buprenorfin konkluderte med at preparatets fremste styrke lå i å minskerisikoen for overdoser og å redusere nivået av sidemisbruk av ulovlige rusmidler (Berglund et al., 2001).
Huumeettoman hoidon arvioinnit ovat osoittaneet, ettähuumeettomalla hoidolla saavutetaan suurin piirteinedellä mainitut tavoitteet (Gossop et al., 2001). Arvioinnin tulokset vaihtelevat hyvin paljon, mutta yleensä30–50 prosenttia huumeettoman hoidon aloittavistaasiakkaista käy hoidon läpi kokonaisuudessaan onnistuneesti.
Bådefor metadon og buprenorfin har det vist seg at korrekt tilpassede doser er av avgjørende betydning for å sikre etpositivt behandlingsresultat.
Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että hoidon kestoliittyy läheisesti hoidon tulokseen, toisin sanoen mitäkauemmin huumeeton hoito kestää, sitä parempi.
‘National Treatment Outcome Research Study’(NTORS),som ble etablert i 1994 etter initiativ fra den britiske helseministeren, skal vurdere effektiviteten ved behandlingstjenester for narkotikamisbruk i Storbritannia.NTORS rekrutterte 1 075 klienter til prosjektet i 1995 ogfulgte dem i fem påfølgende år.
Yhdistyneen kuningaskunnan terveysministerin aloitteesta perustettiin vuonna 1994 kansallinen hoitotulostutkimus (”National Treatment Outcome Research Study”,NTORS), jonka tarkoituksena on arvioida huumeidenväärinkäyttäjille tarjottavia hoitopalveluja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
Et vilkårlig stratifisertutvalg på 650 klienter ble fulgt i fire ulike behandlingsopplegg: innleggelse, rehabilitering i døgninstitusjon,metadonreduksjon og vedlikeholdsbehandling medmetadon.
Satunnaisen ositetun otannan perusteella valittiin 650 asiakasta, joitaseurattiin neljässä erilaisessa hoitomuodossa: sairaalahoidossa, kotona annettavassa kuntoutuksessa, metadonilla annettavassa vähentämishoidossa ja metadonillaannettavassa ylläpitohoidossa.
Studiens viktigste konklusjon er at personersom blir behandlet viser forbedring av resultatparametresom inntak av narkotika, injeksjonsfrekvens, sprøytedeling og psykisk helse.
Tutkimuksen pääasiallisena havaintona todettiin, että hoidon läpikäyneet henkilötedistyivät tuloksissaan: huumeita käytettiin entistävähemmän, suonensisäinen käyttö harveni, yhteistenneulojen käyttö väheni, ja mielenterveys kohentui.
Samlet viste kohorten en totalforbedring som var statistisk signifikant når det gjaldt inntak av heroin – ved oppstart brukte omkring 75 % heroinreglemessig, mot omkring 40 % etter 45 år.
Kokonaiskohortissa havaittiin tilastollisesti merkittävää edistymistä heroiinin takia hoitoon hakeutuneilla: noin 75 prosenttia käytti heroiinia hoitoon hakeutuessaan ja neljänviiden vuoden jälkeen enää noin 40 prosenttia.
Målinger av psykisk helsetilstand viste også statistisk signifikant forbedring etter 45 år i forhold til oppstart.
Myös yhteisten neulojen käyttö vähentyi 20 prosentista viiteen prosenttiin.
Takket være evaluering som er gjennomført med forskjellige metoder over hele Europa, har vi utvidet våre kunnskaper ganske betydelig, særlig i løpet av det siste tiåret.Det finnes imidlertid områder som må undersøkes grundigere for at vi skal kunne utforme mottiltak mot fenomener som har oppstått i den senere tid. Et område sommå undersøkes nærmere, er effektiviteten ved stoff-fri
Mielenterveyden arvioinnissa havaittiin tilastollisesti merkittävääedistystä, kun vertailtiin tilanteita hoitoon ottamisen hetkellä ja neljän viiden vuoden kuluttua.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta fiini ole parantanut riittävästi erityisesti kadulla eläviennarkomaanien yleistä hyvinvointia, joten muita vaihtoehtoja on etsitty.
Det er nedlagt en stor forskningsinnsats som, når målsettingene sammenlignes med resultatet, har gitt innsikt ogkunnskap om effektiviteten ved og/eller suksessraten forulike behandlingsformer.
Yhtenä esimerkkinä voitaisiin mainita huumeettoman hoidontehokkuus pääasiassa kokaiinin ja amfetamiinin käyttäjillä sekä muilla erityisillä alaryhmillä.
En viktig konklusjon er for eksempel at gjennomføringsgraden har avgjørende betydning for behandlingsresultatet eller for hvorvidt behandlingen lykkes.
Lääkehoidossa (johon korvaushoitokin kuuluu) käytetäänpotilaille annettavina lääkkeinä agonisteja tai antagonisteja.
Men vi trenger merkunnskap om hvordan vi kan beholde klientene i behandling, eller sagt med andre ord, hvilke elementer i behandlingen som er avgjørende for å øke gjennomføringsgraden.Det er vanskelig å identifisere ’virkestoffet’i enhver form forbehandling, men det er viktig å bedre ytelsene i behandlingstjenestene og dermed behandlingsresultatene.
Agonistit (esimerkiksi metadoni) aktivoivat opiaattien reseptoreja aivoissa, ja antagonistit (esimerkiksi naltreksoni) vähentävät tai poistavat nautitun huumeen vaikutuksia.
Teoretisk kunnskap og innsikt er imidlertid én ting, gjennomføring noe helt annet.
Lääkehoidon tarkoituksena voi olla huumeistairti pääseminen, mutta toisaalta voidaan pyrkiä pitämäänasiakas pitkäaikaisessa lääkehoidossa.
Et eksempel på dette er viktigheten av at legemiddelassistert behandling følges oppmed psykososiale tiltak, som forskningen tydelig viserbidrar til at behandlingen lykkes, men som likevel fortsatt ikke gjennomføres i tilstrekkelig grad i praksis.
Olipa tavoitteenapäästä irti huumeista tai vähentää huumeriippuvuudenhaittavaikutuksia, yhteisiin välitavoitteisiin kuuluvat laittomien huumausaineiden käytön ja tartuntatautienvähentäminen, asiakkaan mielenterveyden ja fyysisenterveydentilan parantaminen sekä huumeisiin liittyvänrikollisuuden vähentäminen.
Målgruppen for tiltaketvar tungt belastede, eldre heroinbrukere som ikke haddehatt tilstrekkelig utbytte av vedlikeholdsbehandling medmetadon.
Kohderyhmän määrittelemiseksi asetettiin kriteerit ryhmään kuulumisesta ja sen ulkopuolellejäämisestä.
For å kunne definere denne målgruppen ble deti utgangspunktet definert et sett inklusjons- og eksklusjonskriterier, og forsøkspersonene ble valgt ut fra det lokale registreringssystemet for vedlikeholdsbehandlingmed metadon.
Kokeeseen osallistuvat valittiin paikallisestametadonilla annettavaan ylläpitohoitoon osallistuvienrekisteristä.
Til sammen 625 pasienter fra seks behandlingsenheter i hele Nederland ble valgt ut og vilkårlig deltinn i en forsøksgruppe og en kontrollgruppe.
Yhteensä valittiin 625 potilasta kuudesta hoitoyksiköstä eri puolilta Alankomaita ja potilaat jaettiinsatunnaisesti koeryhmään ja kontrolliryhmään.
Først ble pasientene delt inn etter hvordan de tok stoffet – inhaleringeller injeksjon, og deretter inndelt i undergrupper etter behandlingstiltak – de som bare fikk metadon og de som fikken kombinasjon av metadon og heroin.
Ensimmäiseksi potilaat jaettiin huumeiden käyttömuodon mukaisesti polttaviin ja suonensisäisesti käyttäviin. Sitten potilaat jaettiin hoitomuodon mukaan kahteen ryhmään, joista toinen sai ainoastaan metadonia sekä toinen metadoniaja heroiinia yhdessä.
Studiens viktigstefunn var at for tungt belastede eldre heroinbrukere varkombinasjonen av metadon og heroin mer effektiv enn behandling med metadon alene, uansett hvordan stoffet bleinntatt.
Tutkimuksen pääasiallisena tuloksena todettiin, että vaikeasti huumeriippuvaisiin keskimääräistä iäkkäämpiin heroiinin käyttäjiin metadoni ja heroiini tehosivat paremmin yhdessä kuin metadoni yksinäänkäyttömuodosta huolimatta.