pere/sami_parallel huggingface dataset:
Alt i alt utgjør nå salg via internett en betydelig utfordring for både internasjonal og nasjonal narkotikapolitikk og kontrollmekanismer.
Kaiken kaikkiaan internetkauppa on nykyään melkoinen haaste niin kansainväliselle kuin kansallisellekin huumepolitiikalle ja valvontamekanismeille.
Fordi nye produkter dukker opp og i raskt tempo spres via nettet, blir det desto viktigere å utvikle mekanismer for å overvåke denne virksomheten.
Kun otetaan huomioon, miten nopeasti uusia tuotteita saadaan markkinoille ja jaeltua, verkkokaupan valvonnasta on tullut tärkeä kehittämisen kohde.
Økt erkjennelse av betydningen av dialog med sivilsamfunnet
Vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa myönnetään tärkeäksi yhä laajemmin
Narkotikaproblemene henger nøye sammen med en rekke andre samfunns- og helsespørsmål.
Huumeongelmat kietoutuvat moniin muihin sosiaalisiin ja terveydellisiin kysymyksiin.
For at tiltakene på området skal lykkes, er det nødvendig at en bred allianse av deltakere involveres, og at tiltakene får støtte i de miljøene der de iverksettes.
Siksi mukaan on otettava monen eri alan toimijat, jotta huumausaineisiin liittyvät toimet onnistuvat.
Med sikte på dette har den europeiske narkotikadebatten i den senere tid blitt styrket med en rekke tiltak.
Tukea voidaan saada myös yhteisöistä, joissa toimet toteutetaan.
Blant annet har Europakommisjonen
Tämä on ymmärretty laajalti, koska
I løpet av det siste tiåret har narkotikarelatert forskning og infrastrukturen som støtter den (forskningssentra, vitenskapelige tidsskrifter, finansieringsordninger) utviklet seg mye i Europa. Dette framgikk av det utvalgte aspektet om forskning som EONN utga i 2008.
Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana huumausaineita koskeva tutkimus ja sen tukirakenteet (tutkimuskeskukset, tieteelliset julkaisut, rahoitusjärjestelyt) ovat kehittyneet Euroopassa paljon, mikä näkyy EMCDDA:n vuoden 2008 tutkimusta koskevassa erityiskysymyksessä.
Det som er mindre positivt, er at denne framgangen ikke er ledsaget av en tilsvarende styrking av samarbeidet og samordningen av den narkotikarelaterte forskningsinnsatsen blant EUs medlemsstater.
Huonompi uutinen on se, ettei huumausainetutkimuksen yhteistyössä eikä koordinoinnissa EU:n jäsenvaltioiden kesken ole tapahtunut vastaavaa kehitystä.
Denne problemstillingen vies stadig mer oppmerksomhet, og Europakommisjonen har bestilt en ny studie for å få oversikt over forskningsaktiviteten, kombinert med en komparativ analyse av tilgjengelige infrastrukturer i Europa og andre deler av verden.
Asiaan kiinnitetään entistä suurempaa huomiota, ja Euroopan komissio on tilannut uuden tutkimuksen saadakseen kokonaiskartoituksen tutkimustoiminnasta ja vertailevan analyysin Euroopan ja muiden maanosien infrastruktuurista.
Rapporten skal også inneholde anbefalinger for hvordan samarbeidet på EU-nivå kan forbedres, samt bidra til en diskusjon om hvordan forbindelsene mellom finansieringsmulighetene for europeiske forskning og behovene for forskning og politikk kan styrkes.
Raporttiin sisältyy suosituksia yhteistyön tehostamiseksi EU:ssa, ja siinä osallistutaan keskusteluun siitä, miten voidaan parantaa eurooppalaisen tutkimuksen rahoitusmahdollisuuksien yhteyksiä tutkimustarpeisiin ja politiikkaan.
Kapittel 1Politikk og lovgivning
Luku 1 Politiikka ja lainsäädäntö
Innledning medlemsstater seg til innen 2008 å oppnå målbare resultater for tilbud og etterspørsel etter illegale rusmidler.
Hyväksymällä poliittisen julistuksen YK:n jäsenvaltiot sitoutuivat saavuttamaan mitattavia tuloksia laittomien huumausaineiden tarjonnan ja kysynnän vähentämisessä vuoteen 2008 mennessä.
I løpet av året skal både FN og EU vurdere resultatene av sin narkotikapolitikk angående bruk og skadevirkninger av illegale rusmidler.
Tänä vuonna niin Yhdistyneet Kansakunnat kuin Euroopan unionikin arvioivat huumepolitiikkansa tuloksia suhteessa laittomien huumeidenkäyttöön ja niistä aiheutuviin haittoihin.
FN vurderer nå innsatsen som er gjort for å gjennomføre tiltakene og å nå målene som i 1998 ble satt av FNs generalforsamlings spesialsesjon (UNGASS) om narkotikasituasjonen i verden.
Yhdistyneet Kansakunnat arvioi edistystä maailman huumeongelmaa käsitelleessä vuoden 1998 YK:n yleiskokouksen ylimääräisessä istunnossa (UNGASS) päätettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa ja tavoitteiden saavuttamisessa.
I Europa blir 2008 året for den endelige evalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika (2005–08) og utformingen av handlingsplanen for 2009–12.
Euroopan unioni suorittaa vuonna 2008 EU:n huumausaineiden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman (2005–2008) loppuarvioinnin ja laatii toimintasuunnitelman vuosiksi 2009–2012.
Samtidig skal i løpet av året flere EU-medlemsstater enn noen gang gjennomgå sine nasjonale narkotikastrategier og handlingsplaner samt utarbeide nye narkotikapolitiske dokumenter (1).
Lisäksi entistä useammat EU:n jäsenvaltiot tarkistavat kansallisia huumestrategioitaan ja toimintasuunnitelmiaan ja laativat uusia huumepoliittisia asiakirjoja (1) tänä vuonna.
Årets møte i FNs narkotikakommisjon (CND) markerte starten for gjennomgangen av innsatsen som er gjort i løpet av disse ti årene for å nå målene og delmålene fastsatt av UNGASS i 1998.
Yhdistyneiden Kansakuntien huumausainetoimikunnan (CND) tämänvuotisessa istunnossa käynnistettiin 10-vuotisarviointi edistymisestä vuoden 1998 ylimääräisessä istunnossa asetettujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttamisessa.
Ifølge en rapport fra FNs organ for narkotika og kriminalitet (UNODC) er det gjort store framskritt det siste tiåret, selv om FNs medlemsstater i enkelte områder og regioner ikke har oppfylt målene og delmålene i den politiske erklæringen (3Denne gjennomgangen skal etterfølges av en ettårig refleksjonsperiode, og i løpet av denne tiden skal det gjennomføres drøftinger først i mellomstatlige arbeidsgrupper av eksperter, deretter på møter mellom sesjonene.
Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC) julkaisemassa raportissa todettiin, että viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana on saavutettu merkittävää edistystä, joskaan kaikilla aloilla ja kaikilla alueilla YK:n jäsenvaltiot eivät ole täysin saavuttaneet poliittisessa julistuksessa mainittuja päämääriä ja tavoitteita (3). Arviointia seuraa vuoden mittainen pohdintajakso, jonka aikana keskusteluja käydään ensin hallitusten välisissä asiantuntijatyöryhmissä ja sen jälkeen istuntojen välillä kokoontuvissa työryhmissä.
Det vil bli gjort forberedelser til et eget todagers segment på CND 2009, hvor det skal legges planer for framtidige politiske erklæringer og tiltak.
Näin saadaan valmisteltua erityinen kaksipäiväinen korkean tason tapaaminen CND:n vuoden 2009 istuntoon, jossa päätetään mahdollisesti tulevasta poliittisesta julistuksesta ja toimista.
EONN vil drøfte forskningsfunn og utviklingen i 2008 i neste årsrapport.
EMCDDA käsittelee vuoden 2008 havaintoja ja kehitystä seuraavassa vuosiraportissaan.
Kapittel 1 fokuserer i år på den siste tids narkotikapolitiske endringer, presenterer nye data om narkotikarelaterte offentlige utgifter, utforsker tre konkrete dimensjoner ved narkotikalovgivningen – besittelse til personlig bruk, alternativer til straff og fokuset på å beskytte befolkningen – og setter fokus på de nyeste trendene innen narkotikalovbrudd.
Tänä vuonna luvussa 1 keskitytään huumepolitiikan viimeaikaisiin muutoksiin, esitellään uudet tiedot huumausaineisiin liittyvistä julkisista menoista, selvitetään huumausainelakien kolmea erityisulottuvuutta – hallussapitoa omaa käyttöä varten, vaihtoehtoja rangaistuksille ja väestön suojelun tehostamista – ja otetaan esiin huumausaineisiin liittyvien rikosten uudet suuntaukset.
Kapittelet avslutter med en oversikt over narkotikarelatert forskning i EUs medlemsstater.
Luvun päätteeksi esitetään yleiskatsaus EU:n jäsenvaltioiden huumausaineita koskevaan tutkimukseen.
Politisk utvikling internasjonalt og i EU
Kansainvälisen ja EU:n politiikan kehitys
Evaluering av EUs handlingsplan mot narkotika
YK:n yleiskokouksen ylimääräisen istunnon 10-vuotisarviointi
I juni 1998 møttes FNs generalforsamlings 20. spesialsesjon (UNGASS) i New York for å diskutere narkotikasituasjonen i verden.
Vuonna 1998 pidetyssä YK:n 20. yleiskokouksen ylimääräisessä istunnossa (UNGASS) keskusteltiin maailman huumeongelmasta.
Dette ”narkotikatoppmøtet” satte en ny dagsorden for det internasjonale samfunnet gjennom tre nøkkeldokumenter (2
Tässä ”huumausainehuippukokouksessa” määriteltiin kansainväliselle yhteisölle uusi ohjelma hyväksymällä
): en politisk erklæring, en erklæring om retningsgivende prinsipper for reduksjon av etterspørselen etter narkotika samt en resolusjon i fem deler med tiltak for å øke internasjonalt samarbeid.
Euroopan unioni toimii aktiivisesti ylimääräiseen istuntoon liittyvässä arviointityössä.
I desember 2007 la Europakommisjonen fram sin andre framdriftsrapport om gjennomføringen av EUs handlingsplan mot narkotika (2005–08).
EU:n valmistelemat päätöslauselmat hyväksyttiin CND:n istunnoissa vuonna 2006 (49/1), 2007 (50/12) ja 2008 (51/4).
Rapporten, som inneholder data fra EUs medlemsstater, EONN, Europol og Europakommisjonen, vurderer i hvilken grad målsettingene for 2007 er blitt gjennomført.
Kaikissa niissä kehotetaan käyttämään tieteellistä ja avointa arviointiprosessia.
En av hovedkonklusjonene i rapporten var at det er tegn på tilnærming mellom medlemsstatenes narkotikapolitikk. Det ble også satt fokus på vanskene med å samle inn data om tilbudsreduserende tiltak og med å kople en del av
EMCDDA on osallistunut myös Euroopan komission rahoittamiin ja UNODC:n järjestämiin asiantuntijakuulemisiin ja esittänyt siinä yhteydessä yleiskatsauksen Euroopan unionin huumausainestrategioihin ja -vasteisiin vuodesta 1998 alkaen.
Med “nasjonale narkotikapolitiske dokument” menes ethvert av en regjering godkjent offisielt dokument, som definerer generelle prinsipper og konkrete intervensjoner eller målsettinger på narkotikaområdet, enten dette offisielt betegnes som narkotikastrategi, handlingsplan, program eller annet policy-dokument. http://www.un.org/ga/20special/ http://www.unodc.org/unodc/en/commissions/CND/session/51.html
Termillä ”kansallinen huumepoliittinen asiakirja” tarkoitetaan hallituksen hyväksymiä virallisia asiakirjoja, joissa määritellään huumeita koskevat yleiset periaatteet ja erityiset toimet tai tavoitteet ja jotka voidaan virallisesti nimetä huumestrategiaksi, toimintasuunnitelmaksi, ohjelmaksi tai muuksi poliittiseksi asiakirjaksi. http://www.un.org/ga/20special/. http://www.unodc.org/unodc/en/commissions/CND/session/51.html.
Nasjonale narkotikastrategier de planlagte tiltakene mot indikatoren for evaluering av gjennomføringen.
Huumausaineita koskevan EU:n toimintasuunnitelman arviointi koskevassa toimintasuunnitelmassa edellytetään.
Utvikling i den senere tid
Kansalliset huumestrategiat
Den endelige evalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika, med innspill fra medlemsstatene, Europol og EONN, har funnet sted i 2008.
Huumausaineita koskevan EU:n nykyisen toimintasuunnitelman loppuarviointi tehtiin vuonna 2008 EU:n jäsenvaltioiden, Europolin ja EMCDDA:n tietojen perusteella.
Evalueringsrapporten skal publiseres av Kommisjonen høsten 2008, og funnene skal innarbeides i den andre handlingsplanen (2009–12) under EUs narkotikastrategi (2005–12).
Komission on tarkoitus julkaista arviointikertomus syksyllä 2008, ja kertomuksen tulosten perusteella laaditaan nykyisen EU:n huumausainestrategian (2005–2012) puitteissa toinen toimintasuunnitelma (2009–2012).
Øvrig utvikling i EU
Muu kehitys EU:ssa
Nye handlingsplaner mot narkotika eller tilsvarende programmer ble vedtatt av fire EU-medlemsstater (Den tsjekkiske republikk, Estland, Ungarn og Finland) samt Tyrkia og Norge i annen halvdel av 2007.
Neljä EU:n jäsenvaltiota (Tšekki, Viro, Unkari, Suomi) sekä Turkki ja Norja hyväksyivät uudet huumausaineita koskevat toimintasuunnitelmat vuoden 2007 jälkipuoliskolla.
Alle dokumentene har en tidsramme på tre til fire år, og med unntak av den tyrkiske handlingsplanen avløser de alle tidligere planer eller programmer.
Kaikki nämä asiakirjat kattavat kolmen tai neljän vuoden jakson, ja Turkin toimintasuunnitelmaa lukuun ottamatta niillä on ollut edeltäjiä, joko suunnitelmia tai ohjelmia.
Samme år vedtok også Spania et supplerende nasjonalt handlingsprogram mot kokain (2007–10).
Samana vuonna Espanja myös hyväksyi kokaiininvastaisen täydentävän kansallisen toimintaohjelman (2007–2010).
Tidlig i 2008 vedtok tre medlemsstater nye policydokumenter.
Vuoden 2008 alussa kolme muuta jäsenvaltiota hyväksyi uusia poliittisia asiakirjoja.
Italias første handlingsplan mot narkotika har en tidsramme på ett år, og denne skal følges opp av en fireårig handlingsplan (2009–12) som skal synkroniseres med EUs nye handlingsplan mot narkotika.
Italian ensimmäinen huumausaineita koskeva toimintasuunnitelma kattaa yhden vuoden ajanjakson, ja sitä seuraa nelivuotinen toimintasuunnitelma (2009–2012), joka mukautetaan EU:n uuteen huumausaineita koskevaan toimintasuunnitelmaan.
Maltas aller første nasjonale narkotikapolitiske dokument har ikke noen tidsramme, men omfatter nærmere femti tiltak som skal gjennomføres i de kommende årene.
Maltan ensimmäisessä kansallisessa huumausainepolitiikkaa käsittelevässä asiakirjassa ei määritellä ajanjaksoa, mutta siihen sisältyy lähes 50 lähivuosina toteutettavaa toimea.
Endelig er Storbritannias nye 10-årige narkotikastrategi (2008−18) for første gang supplert av en treårig handlingsplan (2008–11) som definerer nøkkeltiltak som skal gjennomføres i nær framtid.
Myös Yhdistyneen kuningaskunnan uutta 10-vuotista huumausainestrategiaa (2008–2018) täydennettiin ensimmäistä kertaa kolmivuotisella toimintasuunnitelmalla (2008–2011), jossa määritellään lähitulevaisuuden keskeiset toimet.
I september 2007 vedtok Rådet og Europaparlamentet ”Programmet for forebygging av og informasjon om narkotika” (4) under de økonomiske rammene for 2007–13 og det overordnede programmet for grunnleggende rettigheter og rettferdighet.
Syyskuussa 2007 neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen kuuluvan huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan ohjelman (4) osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa.
Programmets generelle målsettinger er: forebygging og reduksjon av narkotikabruk, avhengighet og narkotikarelaterte skader, bidra til styrket informasjon om narkotikabruk samt støtte vedtak gjort under EUs narkotikastrategi (2005–12).
Ohjelman yleisinä tavoitteina on ehkäistä ja vähentää huumeidenkäyttöä, huumeriippuvuutta ja huumeiden aiheuttamia haittoja, edistää huumeidenkäyttöä koskevan tiedotuksen parantamista ja tukea EU:n huumausainestrategian (2005–2012) toteutusta.
Programmet har EUR 21,35 millioner til rådighet for kommisjonsstudier, driftsutgifter til europeiske frivillige organisasjoner på narkotikafeltet og tverrnasjonale prosjekter.
Ohjelman puitteissa annetaan käyttöön 21,35 miljoonaa euroa komission tutkimuksiin, huumausaineiden alalla toimivien eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen toimintakustannuksiin ja valtioiden välisiin hankkeisiin.
Det vil også bli satt i gang felles tiltak med andre fellesskapsprogrammer, f.eks. det andre programmet for fellesskapstiltak på helseområdet (2008–13) (5), som i den delen som gjelder helsefremmende arbeid med ulike helsedeterminanter, omfatter tiltak mot illegale rusmidler i utvalgte miljøer som skoler og arbeidslivet.
Yhteisiä toimia voidaan toteuttaa myös muiden yhteisön ohjelmien kanssa, esimerkkinä yhteisön toinen toimintaohjelma terveyden alalla (2008–2013) (5). Sen osaan, jolla edistetään terveempiä elintapoja terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla, sisältyy laittomiin huumausaineisiin liittyviä toimia tietyissä toimintaympäristöissä, kuten oppilaitoksissa ja työpaikoilla.
I juni 2006 utga Europakommisjonen i tråd med gjeldende handlingsplan mot narkotika, en grønnbok om det sivile samfunnets rolle i narkotikapolitikken.
Kesäkuussa 2006 Euroopan komissio julkaisi vihreän kirjan kansalaisyhteiskunnan roolista Euroopan unionin huumepolitiikassa, kuten nykyisessä huumausaineita
De fleste av de nasjonale narkotikapolitiske dokumentene som ble vedtatt i slutten av 2007 og begynnelsen av 2008, fokuserer hovedsakelig på illegale rusmidler, mens noen av dem også omhandler andre stoffer som alkohol, tobakk, legemidler og prestasjonsfremmende midler.
Valtaosassa vuoden 2007 lopulla ja vuoden 2008 alussa hyväksytyistä kansallisista huumausainepolitiikkaa käsittelevistä asiakirjoista keskitytään pääasiassa laittomiin huumeisiin, mutta muutamissa käsitellään myös muita aineita, kuten alkoholia, tupakkaa, lääkkeitä ja dopingia.
Dette gjenspeiler tendensen i Europa til å anerkjenne koplingen mellom og likhetene i bruken av illegale og lovlige rusmidler, men narkotikapolitiske dokumenter tar sjelden, på noen uttømmende måte, for seg andre stoffer enn illegale rusmidler (6).
Tämä vastaa Euroopan maissa ilmenevää suuntausta: laittomien ja laillisten aineiden käytön väliset yhteydet ja samankaltaisuudet tunnustetaan, mutta
Innholdet i de nasjonale narkotikapolitiske dokumentene er et annet område der vi ser tegn på tilnærming mellom EUs medlemsstater, Kroatia, Tyrkia og Norge, med stadig flere tegn på felles mål og felles intervensjoner i de nasjonale narkotikastrategiene og handlingsplanene som er vedtatt i hvert land.
Myös huumausainestrategioiden ja -toimintasuunnitelmien muodossa on nähtävissä lähentymistä. Nykyään 14 maata jäsentää kansalliset huumausainepoliittiset asiakirjansa EU:n nykyisen huumausainestrategian ja -toimintasuunnitelman mukaisesti.
Ettersom narkotikasituasjonen i hvert land vil gjenspeile ulike politiske, sosiale og økonomiske forhold, vil forskjellene i de nasjonale narkotikapolitikkene, selv om de blir mindre, til en viss grad gjøre seg gjeldende også i framtiden.
Lisäksi yhtä monen maan kansallisen huumausainepolitiikan organisoinnissa käytetään kahta toisiaan täydentävää välinettä, jotka ovat strateginen kehys ja toimintasuunnitelma (kaavio 1).
To supplerende nasjonale narkotikapolitiske dokumenter
Ei kansallista huumepoliittista asiakirjaa
Ett enkelt nasjonalt narkotikapolitisk dokument
Yksi kansallinen huumepoliittinen asiakirja
I 2008 har 13 EU-medlemsstater allerede utarbeidet, eller er i ferd med å gjennomgå og utarbeide, nye utkast til nasjonale narkotikapolitiske dokumenter, noe som gjør dette året til et spesielt aktivt år når det gjelder utforming av nasjonale politiske retningslinjer.
Kansallisten huumausainepoliittisten asiakirjojen sisältö on toinen asia, jossa näkyy EU:n jäsenvaltioiden, Kroatian, Turkin ja Norjan lähentymistä. Eri maiden hyväksymissä kansallisissa huumausainestrategioissa ja -toimintasuunnitelmissa näkyy vähitellen yhä enemmän yhteisiä tavoitteita ja yhteisiä interventioita.
I likhet med Italia, Malta og Storbritannia skal Irland fornye sin narkotikastrategi i 2008, Frankrike, Portugal og Romania skal fornye sine handlingsplaner mot narkotika, og Bulgaria, Spania, Kypros, Litauen og Slovakia skal fornye både strategier og handlingsplaner.
Koska Euroopan maat poikkeavat toisistaan niin huumeongelmansa kuin poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen ympäristönsä suhteenkin, kansallisen huumausainepolitiikan moninaisuus säilynee jossain määrin myös vastaisuudessa, vaikka se väheneekin.
Nederland, som har det eldste nasjonale narkotikapolitiske dokumentet i Europa, har også planer om å utarbeide et nytt i 2008.
Esimerkkejä tästä moninaisuudesta on luvussa 2.
Ingen nasjonale narkotikapolitiske dokumenter
Kaksi täydentävää kansallista huumepoliittista asiakirjaa
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet.
Europa erkjenner i stadig større grad nødvendigheten av å integrere overvåking og evaluering i nasjonale narkotikastrategier og handlingsplaner.
Vuonna 2008 kaikkiaan 13 EU:n jäsenvaltiota on jo laatinut uudelleen kansalliset huumausainepoliittiset asiakirjansa tai aikoo tarkistaa ja uusia ne.
Nesten alle de nevnte landene har utarbeidet eller planlegger å utarbeide en framdriftsrapport om gjennomføringen av sine narkotikastrategier eller handlingsplaner, og noen land, f.eks.
Italian, Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vanavedessä Irlanti uudistaa huumausainestrategiansa vuonna 2008, Ranska, Portugali ja Romania huumausaineita koskevat toimintasuunnitelmansa ja Bulgaria, Espanja, Kypros, Liettua ja Slovakia molemmat asiakirjat.
Irland, Kypros og Portugal, vil kunne gjennomføre en grundigere evaluering i 2008.
Myös Alankomaat, jolla on Euroopan vanhin kansallinen huumausainepoliittinen asiakirja, aikoo laatia uuden vuoden 2008 aikana.
I de andre 26 medlemsstatene, samt i Kroatia, Tyrkia og Norge, er narkotikapolitikken fastsatt i nasjonale narkotikapolitiske dokumenter.
huumausaineiden käyttöä käsittelevissä asiakirjoissa puututaan harvoin kattavasti muihin aineisiin kuin laittomiin huumausaineisiin (6).
Til sammenligning hadde bare 10 av disse 30 landene utviklet slike virkemidler i 1995 (figur 1).
Norja on edelleen yksi tästä mallista poikkeavista maista.
Dette ble tatt opp på en konferanse om evaluering organisert av det portugisiske formannskapet i EU i september 2007.
Laittomat huumausaineet ja alkoholi on täysin integroitu sen äskettäin hyväksymään toimintasuunnitelmaan.
For å møte utfordringen er EONN og medlemsstatene i ferd med å undersøke muligheten for å utarbeide europeiske retningslinjer på området.
Vuonna 2009 kehitettävät lukuisat kansalliset huumausainestrategiat ja toimintasuunnitelmat yhdessä äskettäin hyväksyttyjen vastaavien asiakirjojen kanssa tarjoavat EMCDDA:lle mahdollisuuden tutkia, jatkuuko vuoden 2006 erityiskysymyksessä havaittu suuntaus, jossa lailliset ja laittomat huumausaineet sisällytetään kansalliseen huumepolitiikkaan.
Fire av EUs medlemsstater har lagt fram detaljerte opplysninger for 2006 om offentlige utgifter til bekjempelse av narkotika (oppsummert i tabell 1).
Euroopassa tunnustetaan yhä laajemmin tarve sisällyttää seuranta ja arviointi keskeiseksi osaksi kansallista huumausainestrategiaa ja -toimintasuunnitelmaa.
To av de fire landene la fram opplysninger om fordelingen av narkotikarelaterte utgifter mellom sentrale myndigheter
Lähes kaikki edellä mainitut maat ovat laatineet tai aikovat laatia tilannekatsauksen omien huumausainestrategioidensa tai -toimintasuunnitelmiensa täytäntöönpanosta, ja osa niistä, muun muassa Irlanti, Kypros ja Portugali, tuottanee perusteellisia arvioita vuonna 2008.
Fjorten land strukturerer nå sine nasjonale narkotikapolitiske dokumenter etter EUs tidligere narkotikastrategier og handlingsplaner.
Muissa 26 jäsenvaltiossa sekä Kroatiassa, Turkissa ja Norjassa huumausainepolitiikka on määritelty kansallisissa huumausainepoliittisissa asiakirjoissa. Muistutettakoon
Like mange land organiserer dessuten sin nasjonale narkotikapolitikk rundt to supplerende dokumenter, nemlig et strategisk rammeverk og en handlingsplan (figur 1).
EU:n jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin eroja siinä, mitä menetelmiä ja lähestymistapoja ne käyttävät kansallisten huumausainestrategioiden ja
I 2000, da EU benyttet denne tilnærmingen for første gang, hadde bare to medlemsstater to slike supplerende narkotikapolitiske dokumenter.
Katso erityiskysymys ”Huumepolitiikka Euroopassa: kattaako se muutakin kuin laittomat huumausaineet?“ vuodelta 2006.
Tabell 1: Offentlige utgifter spesifisert som narkotikarelaterte (
Taulukko 1.
) i utvalgte EU-medlemsstater
Huumeluokitellut julkiset menot (
Spesifiserte utgiftre rapportert av styringsmakt (EUR)
Valtionhallinnon ilmoittamat korvamerkityt menot (euroa)
Tallet framkom ved at totale narkotikarelaterte utgifter i seks land (Belgia, Ungarn, Nederland, Finland, Sverige og Storbritannia) ble ekstrapolert til de andre statene.
Irlannissa ministeriöt ja valtion virastot joutuvat ilmoittamaan vuotuiset huumeisiin liittyvät menonsa koordinoivalle kunnallis- ja maaseutuasiain sekä gaelinkielisen alueen ministeriölle.
Et revidert anslag som omfatter data fra flere land (Den tsjekkiske republikk, Frankrike, Luxembourg, Polen, Slovakia), ble nylig lagt fram (EONN, 2008d). Det nye anslaget over narkotikarelaterte offentlige utgifter i Europa er på EUR 34 mrd.
Näitä menoja ei ole välttämättä merkitty virallisissa kirjanpitoasiakirjoissa nimenomaisesti huumeisiin liittyviksi julkisiksi menoiksi.
(95 % konfidensintervall, EUR 28–40 mrd.), eller tilsvarende 0,3 % av samlet bruttonasjonalprodukt i alle EUs medlemsstater.
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet ja Eurostat (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/).
Mot en bedre forståelse av narkotikarelaterte offentlige utgifter i Europa — utvalgt aspekt EONN 2008 for å gjennomføre en mer konsekvent praksis etter en avgjørelse i forfatningsdomstolen som inneholdt en udefinert henvisning til ”ubetydelige mengder”, noe som resulterte i tolkninger på mellom 3 og 30 gram.
Useimmat Euroopan maat ovat viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana siirtyneet kohti lähestymistapaa, jossa erotetaan huumausainekauppiaat, joihin suhtaudutaan rikollisina, ja toisaalta huumausaineiden käyttäjät, joita pidetään pikemminkin hoitoa tarvitsevina sairaina henkilöinä.
I Slovakia ble den rettslige definisjonen av eget bruk, i 2005 utvidet fra maksimalt én dose til maksimalt tre, og for en større mengde, 10 doser. Samtidig ble straffen for besittelse av mer enn dette hevet til minst fire år i fengsel, det samme som for handel.
Jäsenvaltiot poikkeavat silti huomattavasti toisistaan sen suhteen, miten ne ovat halunneet määritellä nämä ryhmät viime vuosina voimaan saatetuissa uusissa laeissa.
Som en oppfølging til EUs handlingsplan mot narkotika 2005–08 har EONN utviklet et prosjekt som tar sikte på å identifisere, utvikle og teste metoder for kvantifisering av narkotikarelaterte offentlige utgifter.
EMCDDA on vastannut EU:n huumausaineita koskevaan toimintasuunnitelmaan 2005–2008 kehittämällä hankkeen, jonka tarkoituksena on tunnistaa, kehittää ja testata huumausaineisiin liittyvien julkisten menojen kvantifiointimenetelmiä.
Et utvalgt aspekt om dette emnet gir en oversikt over EU-medlemsstatenes og Norges narkotikarelaterte offentlige utgifter i 2005.
Asiaa käsittelevässä erityiskysymyksessä esitetään yleisarvio kaikista vuoden 2005 huumausaineisiin liittyvistä julkisista menoista EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa.
Mesteparten av utgiftene som er identifisert, var opprinnelig ”spesifisert” som narkotikarelaterte. De ble oftest sporet gjennom en grundig gjennomgang av offisielle regnskapsdokumenter og ville dermed potensielt kunne gi et bilde av statenes engasjement på narkotikafeltet.
Valtaosa menoista oli alun perinkin ”merkitty” huumausaineisiin liittyviksi; yleensä ne jäljitettiin tarkistamalla perusteellisesti viralliset kirjanpitoasiakirjat, mikä on mahdollisesti osoitus jäsenvaltioiden vapaaehtoisesta sitoutumisesta huumeiden torjuntaan.
Der det har vært mulig, er skjulte eller ”uspesifiserte” utgifter i programmer med et bredere formål beregnet ved hjelp av modelleringsteknikker.
Mallintamistekniikoiden avulla arvioitiin päämääriltään laajempiin ohjelmiin sisältyviä piilotettuja tai ”merkitsemättömiä” menoja, mikäli tämä oli mahdollista.
Denne nye doble tilnærmingen produserer standardiserte estimater som øker validiteten og sammenlignbarheten landene imellom angående utgifter som det offentlige bruker på narkotika og narkotikaavhengighet.
Tämä uusi kahtalainen lähestymistapa antaa vakioidut arviot, jolloin voidaan maksimoida huumeiden ja huumeriippuvuuden torjuntaan käytettävien julkisten menojen arvioinnin luotettavuus ja maiden välinen vertailtavuus.
Narkotikabruk i små grupper utgjør også en utfordring når det gjelder skillet mellom brukere og leverandører.
Tämä erityiskysymys on saatavilla painetussa muodossa ja internetin kautta ainoastaan englanniksi (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues).
I Belgia ble bruk i gruppe opphevet som eget lovbrudd i 2003.
kustannusten arvioidaan olevan Italiassa 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta.
Samme år åpnet en endring i den ungarske straffeloven for overføring til behandling ved salg av en mindre mengde til ”felles” bruk (et begrep som siden er påstått å være juridisk uklart).
Itävallasta vuonna 2004 ilmoitettujen tietojen perusteella välittömien ja välillisten kustannusten välinen suhde oli päinvastainen Italiaan nähden: huumeidenkäytön arvioiduista sosiaalisista kustannuksista eli 14 44 miljoonasta eurosta 72 prosenttia johtui välillisistä kustannuksista.
Malta avgjorde i 2006 at minimumsstraffen på seks måneder for salg ikke alltid var hensiktsmessig i situasjoner som gjaldt deling, og endret loven til å omfatte unntak.
Yksi jäsenvaltioiden kesken eniten eroavista seikoista on se, onko henkilökohtaiselle hallussapidolle asetettu määrällisiä rajoja vai ei.
Detta utvalgte aspektet fås i trykt utgave og på internett (bare på engelsk) (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues).
Vuonna 2003 Kypros otti käyttöön tietyt määrälliset rajoitukset kaikille huumausaineille ja Belgia puolestaan kannabikselle.
Å studere endringene som har funnet sted i narkotikalovgivningen siden UNGASS i 1998, er særlig interessant i år med tanke på alle de internasjonale, europeiske og nasjonale vurderingene og evalueringene av narkotikapolitiske dokumenter som er på trappene.
Saksassa osavaltiot pyrkivät panemaan entistä johdonmukaisemmin täytäntöön perustuslakituomioistuimen päätöksen, jossa mainitut ”merkityksettömät määrät” jätettiin määrittelemättä, mikä on johtanut tulkintoihin 3–30 grammasta.
Denne delen har fokus på endringer på tre nøkkelområder og stiller følgende spørsmål: Er endringene som er gjort når de gjelder rettslige definisjoner og tiltak for narkotikabrukere tegn på en ny og bredere trend for hvordan landene betrakter narkotikabrukerne?
Samalla edellä mainittuja määriä suurempien määrien hallussapidosta määrättävää rangaistusta tiukennettiin selkeäksi vähintään neljän vuoden vankeusrangaistukseksi, jollainen määrätään myös huumausainekaupan rikoksesta.
Når det gjelder straff, har den maksimale eller sannsynlige strafferammen for besittelse til eget bruk, dersom det ikke foreligger skjerpende omstendigheter, blitt redusert i flere europeiske land siden 2001 – enten for alle stoffer (Estland, Hellas, Ungarn, Portugal, Finland) eller begrenset til cannabis (Belgia, Luxembourg, Storbritannia) eller mindre risikofylte stoffer (Romania).
Yhdistynytkuningaskunta ilmoitti, että vuosina 2003 ja 2004 A-luokan (7) huumeidenkäyttöön liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset Englannissa ja Walesissa olivat 22,26 miljardia euroa eli 63 940 euroa vuodessa kutakin ongelmakäyttäjää kohden.
Ikke alle land har redusert straffene i denne perioden: Frankrike og Polen besluttet å ikke endre lovgivningen etter å ha rådført seg, og Danmark hevet den ”normale” straffen fra advarsler til bøter (som så ble satt opp).
Ongelmakäyttäjien huumeidenkäytön oletettiin aiheuttavan 99 prosenttia kokonaiskustannuksista.
En ny lov i Italia gjeninnførte narkotikabruk som en forseelse, og cannabis ble reklassifisert til å kvalifisere til den samme straffen som andre illegale rusmidler, som heroin og kokain. Storbritannia har annonsert at cannabis skal reklassifiseres oppover.
Huumausainerikoksista johtuvat kustannukset, lainvalvonta ja huumausainerikosten uhrien kustannukset mukaan lukien, muodostivat suurimman ryhmän kaikista kustannuksista (90 prosenttia eli 20,1 miljardia euroa).
I løpet av det siste tiåret har de fleste landene i Europa begynt å skille mellom narkotikaselgeren, som anses som en kriminell, og narkotikabrukeren, som anses som en syk person som trenger behandling. Det er imidlertid stor forskjell på hvordan medlemsstatene har valgt å definere disse kategoriene i lovgivning vedtatt i de senere år.
Huumausaineita koskevassa lainsäädännössä vuoden 1998 huumausaineita koskevan ylimääräisen istunnon jälkeen tapahtuneiden muutosten tarkastelu on erityisen kiintoisaa tänä vuonna, jolloin huumausainepoliittisia asiakirjoja tarkistetaan ja arvioidaan kansainvälisesti, EU:ssa sekä jäsenvaltioissa. Tässä osiossa havainnoidaan
Endringer i narkotikabrukernes tilgang til behandling via strafferettssystemet har typisk to fellestrekk.
Pienryhmissä tapahtuva huumeidenkäyttö on toinen haaste käyttäjien ja jälleenmyyjien erottelun kannalta.
For det andre vil et slikt tilbud om behandling være betinget, slik at dersom behandlingen avbrytes, tas prosessen med tiltale, straffeforfølging eller straff opp på nytt.
Vuonna 2006 Malta katsoi, ettei jälleenmyyjien kuuden kuukauden vähimmäisrangaistus ole aina asianmukainen yhteiskäytön yhteydessä, ja muutti lakia siten, että poikkeukset sallitaan.
I tråd med målsettingene til UNGASS og EUs handlingsplan har landene innført eller utvidet tilbudet
A-luokan huumeiksi luokitellaan vaarallisimpina pidetyt huumeet.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning dem som bruker narkotika og deretter kjører bil (Belgia, Den tsjekkiske republikk, Danmark, Spania, Frankrike, Latvia, Litauen, Portugal og Finland).
Luku 1: Politiikka ja lainsäädäntö rangaistukselle.
Nye lover som regulerer narkotikatesting på arbeidsplassen i Irland, Finland og Norge, legger vekt på at testing hovedsakelig er tillatt i situasjoner der det ville medføre en betydelig fare eller risiko å være påvirket.
Ranskassa muut kuin huollettavat huumausainerikoksiin syyllistyneet henkilöt voivat käydä ja ostaa valistuskursseja; Espanjassa, Latviassa ja Unkarissa hoidossa olevien huumeidenkäyttäjien vapausrangaistuksia voidaan lykätä; Bulgariassa, Unkarissa, Romaniassa ja Turkissa ehdollinen rangaistus on yhdistettävissä hoitoon.
Narkotikabruk innenfor ulike former for transport er regulert av nye lover – tog og skip i Irland, båter i Latvia, fly i Finland.
Alankomaat aikoo lisätä hoidon käyttöä edellytyksenä varhaiselle vankilasta vapautumiselle.
De siste årene har det også kommet lover og strategier for å forebygge eller straffe narkotikarelaterte ordensforstyrrelser (se utvalgt aspekt, 2005), nye fullmakter til å stenge barer eller andre lokaler eller utestenge personer fra dem (Belgia, Irland, Nederland) og fullmakt til å stenge private hjem der det foregår narkotikadistribusjon i vinningsøyemed eller systematisk narkotikabruk (henholdsvis Nederland og Storbritannia).
Mikäli katsotaan aiheelliseksi, tuomitut rikolliset voidaan Suomessa nykyisin ohjata avovankilaan, jos he eivät sorru uudelleen huumeisiin; Kreikassa heidät voidaan lähettää erikoishoitoyksikköön. Huumeidenkäytön hoito-ohjelmiin pääsyä on laajennettu kattamaan entistä vakavampiin rikoksiin tuomitut henkilöt Italiassa (rikokset, joista voidaan tuomita enintään kuuden vuoden vankeusrangaistukseen entisten neljän vuoden sijaan) ja Espanjassa (viiden vuoden vankeusrangaistus entisten kolmen vuoden sijaan).
I samme periode har det også blitt innført nye lover over hele Europa for å beskytte ikke-røykere mot bruken av tobakk.
Belgiassa rikosoikeudenkäynnin kaikissa vaiheissa on vaihtoehtoja ohjata huumeita käyttävät rikolliset hoitoon.
Portugal har et system med ”nemnder for bekjempelse av narkotikabruk”, bestående av en jurist, en medisiner og en sosialarbeider.
Kaikki maat eivät silti ole lieventäneet rangaistuksiaan tänä aikana: Ranska ja Puola päättivät jättää lakinsa muuttamatta neuvottelujen jälkeen, Tanska puolestaan kovensi ”normaalirangaistuksen” varoituksesta sakkoihin (joita sittemmin korotettiin).
I andre land har nye lover introdusert en form for behandling som alternativ til straff, slik at i Frankrike kan ikke-avhengige narkotikalovbrytere følge – og betale for – bevisstgjøringskurs, i Spania, Ungarn og Latvia kan narkotikabrukere løslates dersom de søker behandling, og i Bulgaria, Ungarn, Romania og Tyrkia kan prøvetid kombineres med behandling.
Italian uudessa laissa huumeidenkäyttö määriteltiin uudelleen hallinnolliseksi rikokseksi ja kannabis luokiteltiin uudelleen muiden laittomien aineiden, kuten heroiinin ja kokaiinin, kanssa samanlaisiin rangaistuksiin johtavaksi aineeksi.
I Belgia foreligger det muligheter på alle nivåer av den strafferettslige prosessen for å overføre narkotikabrukende lovbrytere til behandling.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on ilmoitettu kannabiksen luokituksen tiukentamisesta vastaisuudessa.
Nærmere beskrivelser av de ulike behandlingsalternativene til straff og i hvilken grad de benyttes, finnes i ELDDs ”Emneoversikt” og ”Juridiske
Lisää kuvauksia erilaisista hoidoista vaihtoehtona rangaistuksille ja niiden käytön yleisyydestä on luettavissa
Fokus på å beskytte befolkningen
Väestön suojelun tehostaminen
Det siste tiåret har straffeloven i økende grad blitt brukt til å beskytte befolkningen mot narkotikabrukere, og parallelt med distinksjonen mellom den ”syke” brukeren og den ”kriminelle” selgeren har kategorien ”bruker” også blitt juridisk inndelt i slike som forstyrrer eller skader andre medlemmer av samfunnet, og slike som ikke gjør det.
Muutoksissa, jotka liittyvät huumeidenkäyttäjien hoitoonpääsyyn rikosoikeuden kautta, on yleensä kaksi yhteistä tekijää. Ensinnäkin niillä kaikilla laajennetaan huumeidenkäyttäjien hoitoonohjauksen soveltamisalaa.
Tiltakene som reduserer straffen for besittelse til eget bruk eller tilbyr alternativer til straff, som beskrevet over, er del av denne utviklingen.
Maiden välillä on silti eroja siinä, missä vaiheessa hoitoa tarjotaan: useimmat maat tarjoavat hoitoa tuomioistuinvaiheessa eivätkä aiemmissa vaiheissa, kun huumeidenkäyttäjä on tekemisissä poliisin tai syyttäjälaitoksen kanssa.
Disse behandlingstiltakene eller straffereduksjonene gis f.eks. på den betingelse at brukeren ikke forårsaker noen form for ordensforstyrrelse.
Toisena seikkana on hoidon ehdollisuus: hoitomääräyksen noudattamatta jättäminen johtaa rikossyytteisiin, syytteeseen asettamiseen tai rangaistukseen liittyvien menettelyjen käynnistymiseen uudelleen.
Kriteriene har også blitt utvidet og straffene økt for lovbrytere som risikerer å skade andre medlemmer av samfunnet.
Edellä kuvatut toimet, joilla on alennettu henkilökohtaisesta käytöstä rikoslain nojalla määrättäviä rangaistuksia tai tarjottu vaihtoehtoja rangaistuksille, ovat osa tätä kehitystä.
Narkotikarelatert kriminalitet er et bredt konsept som kan omfatte alle typer lovbrudd som på en eller annen måte er knyttet til narkotika (9).
Toisaalta sellaisten rikollisten rangaistuksia on kovennettu ja rangaistusperusteita lisätty, jotka voivat aiheuttaa vahinkoa muille yhteiskunnan jäsenille.
Europa har i praksis bare rutinedata tilgjengelig når det gjelder anmeldelser av narkotikalovbrudd (”rapporter”), hovedsakelig fra politiet.
Pääosa lainsäädäntötoimista on keskittynyt ajoneuvon kuljettamiseen huumausaineen vaikutuksen alaisena (Belgia, Tšekki, Tanska, Espanja, Ranska, Latvia, Liettua, Portugali, Suomi).
Selv om disse dataene vanligvis anses som indirekte indikatorer på narkotikabruk eller narkotikahandel, er det viktig å merke seg at de gjenspeiler forskjeller i nasjonal lovgivning og også i hvordan loven anvendes og håndheves.
Irlannin, Suomen ja Norjan uusissa, työpaikkojen huumetestejä sääntelevissä laeissa korostetaan, että testaus on sallittua ainoastaan silloin, kun huumausaineen vaikutuksesta aiheutuu huomattavaa vaaraa tai suuri riski.
Dataene viser også forskjeller i hvordan bestemte kategorier lovbrudd prioriteres av politi og domstoler, og hvilke ressurser som blir bevilget.
Huumeidenkäyttöä eri liikennemuotojen yhteydessä säännellään uusilla laeilla: Irlannissa säännellään juna- ja laivaliikennettä, Latviassa veneilyä, Suomessa ilmailua. Viime vuosina on niin ikään
I tillegg varierer de nasjonale informasjonssystemene angående brudd på narkotikalovgivningen, særlig når det gjelder rutinene for rapportering og registrering.
Maat ovat ottaneet käyttöön tai laajentaneet vaihtoehtoja tai järjestelmiä, joiden puitteissa rikoksesta epäiltyjä ohjataan hoitoon tai neuvontaan vaihtoehtona vankeusrangaistuksille ja muille rangaistuksille YK:n ylimääräisen istunnon ja EU:n toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti.
Disse forskjellene gjør sammenlikninger mellom land vanskelig, og derfor blir det enklere å sammenligne trender enn absolutte tall.
Irlannissa ja Maltassa huumeidenkäyttäjät voidaan nyt pidättämisen jälkeen ohjata hoitoon.
) ) http://eldd.emcdda.europa.eu For en drøfting av forholdet mellom narkotika og kriminalitet, se EONN (2007b).
Tämä pätee myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa huumetestaus pidätettäessä on sallittu tietyissä olosuhteissa.
—— Heroin de rapporterende landene er det i tillegg verd å nevne at i forhold til alle narkotikarelaterte lovbrudd, økte andelen bruksrelaterte lovbrudd i samme periode.
Viimeksi mainittu on osoitus siitä, että väestöä suojellaan yhä enenevässä määrin rikoslain avulla.
Trendene er basert på tilgjengelig informasjon om nasjonale tall for rapporter om brudd på narkotikalovgivningen (straffbare og ikke-straffbare forhold) som er innrapportert av alle organer for rettshåndhevelse i EUs medlemsstater.
Suuntaukset perustuvat kaikkien EU:n jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ilmoittamiin tietoihin kansallisista huumerikosilmoituksista (rikosoikeudellisesti rangaistavat ja muut).
Alle seriene er indeksert (2001=100) og vektet etter befolkningsstørrelse i hvert land for å beregne en generell europeisk trend.
Kaikki tietosarjat on indeksoitu vuoden 2001 perustasoon 100 ja painotettu maan väestömäärän mukaan koko EU:ta koskevan suuntauksen esittämiseksi.
Det totale antallet lovbrudd rapportert i 2006 i land som er inkludert i trendene (før vekting), var: amfetamin 41 069, cannabis 550 878, kokain 100 117, ecstasy 17 598, heroin 77 242; alle rapporter 936 866.
Suuntauksiin sisältyvissä maissa vuonna 2006 ilmoitettujen huumausainerikosten kokonaismäärät (ennen painotusta): amfetamiini, 41 069; kannabis, 550 878; kokaiini, 100 117; ekstaasi, 17 598; heroiini, 77 242; kaikki ilmoitukset, 936 866.
Land som mangler data for to eller flere påfølgende år, er ikke medtatt i beregningsgrunnlaget for trenden. Den generelle trenden er basert på alle EU-land unntatt Storbritannia, trenden for cannabis på 18 land, heroin 18, kokain 17, amfetamin 12 og ecstasy 13.
Maita, joilta puuttuvat tiedot vähintään kahdelta perättäiseltä vuodelta, ei ole otettu mukaan suuntausten laskelmiin; kokonaissuuntaus perustuu kaikkiin EU-maihin Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, kannabista koskeva suuntaus perustuu 18 maahan, heroiinia koskeva 18:aan, kokaiinia koskeva 17:ään, amfetamiinia koskeva 12:een ja ekstaasia koskeva 13:een.
For ytterligere opplysninger om metoder, se figur DLO-3 i Statistiske opplysninger 2008.
Jos haluat lisätietoja menetelmästä, katso kaavio DLO-3 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet og for befolkningsdata, Eurostat(http://epp.eurostat.ec.europa.eu/)
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet ja väestötietojen osalta Eurostat (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/).
I femårsperioden 2001–06 var antallet narkotikalovbrudd som involverte cannabis økende eller stabilt i de fleste av de rapporterende landene, og for EU sett under ett var økningen gjennomsnittlig på 34 % (figur 2).
maissa lukuun ottamatta Bulgariaa, Kreikkaa, Latviaa ja Sloveniaa, joissa määrät olivat yleisesti ottaen laskevia viiden vuoden ajanjaksolla (10).
Antallet kokainrelaterte lovbrudd gikk opp i perioden 2001–06 i alle europeiske land unntatt Bulgaria, Tyskland og Slovakia.
Huumausainerikokset on laaja käsite, johon voidaan sisällyttää kaikki jollain tavoin huumausaineisiin liittyvät rikokset (9).
Den gjennomsnittlige økningen for EU var på 61 % i samme periode.
Käytännössä rutiinitietoa on saatavissa Euroopassa ainoastaan huumausainelakien rikkomuksia koskevista perustason ilmoituksista, pääasiassa poliisilta.
I de fleste europeiske land var i 2006 cannabis fortsatt det illegale rusmiddelet som oftest var involvert i rapporterte narkotikalovbrudd (14).
Vaikka näitä tietoja pidetäänkin yleensä epäsuorina indikaattoreina huumausaineiden käytöstä ja huumausainekaupasta, on tärkeää muistaa, että ne heijastelevat eroja maiden kansallisessa lainsäädännössä sekä tavoissa, joilla lakeja sovelletaan ja pannaan täytäntöön.
I de landene hvor dette er tilfellet, utgjorde cannabisrelaterte lovbrudd 36–86 % av alle narkotikalovbrudd.
Tiedot kuvastavat lisäksi eroja rikosoikeusviranomaisten prioriteeteissa ja resursseissa, joita ne myöntävät erilaisiin rikoksiin puuttumista varten.
I noen få land var narkotikalovbruddene dominert av andre stoffer enn cannabis.
Maiden välillä on huomattavia eroja myös huumerikoksia koskevissa tietojärjestelmissä, varsinkin ilmoitus- ja kirjaamiskäytännöissä.
I Den tsjekkiske republikk utgjorde metamfetamin 60 % av alle narkotikalovbrudd, og på Malta var tallet for heroin 41 %.
Näiden erojen takia maiden vertailu voi olla hankalaa.
I Luxembourg fordelte narkotikalovbruddene seg omtrent likt mellom cannabis, heroin og kokain.
Onkin järkevämpää vertailla suuntauksia kuin absoluuttisia lukuja.
Se tabell DLO-5 i Statistiske opplysninger 2008. Se tabell DLO-3 i Statistiske opplysninger 2008.
Keskustelua huumausaineiden ja rikollisuuden välisistä suhteista, katso EMCDDA (2007b).
Se tabell DLO-6 i Statistiske opplysninger 2008. For en supplerende analyse av cannabisrelaterte lovbrudd, se kapittel 3.
Katso taulukko DLO-1 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning strukturer for samordning av narkotikarelatert forskning.
Luku 1: Politiikka ja lainsäädäntö kaikista huumerikoksista, ja Maltassa heroiinirikosten osuus oli 41 prosenttia.
Bare fem land rapporterer at narkotikarelatert forskning ikke nevnes i deres nasjonale strategier eller at de ikke har en nasjonal samordningsstrategi på området.
Luxemburgissa huumerikokset jakautuivat miltei tasaisesti kannabiksen, heroiinin ja kokaiinin kesken.
I perioden 2001–06 viste narkotikalovbrudd relatert til heroin en annen trend enn lovbrudd relatert til cannabis eller kokain, idet denne kategorien falt med gjennomsnittlig 14 % i Den europeiske union, spesielt mellom 2001 og 2003.
Käyttörikosten määrä lisääntyi Euroopan unionissa keskimäärin 51 prosenttia vuosina 2001–2006.
De nasjonale trendene for heroinlovbrudd i denne perioden har imidlertid vært sprikende, og en tredel av landene har rapportert om stigende trender (16).
Kasvava suuntaus näyttää vallitsevan kahdessa kolmasosassa tietoja ilmoittaneista maista; vain Sloveniassa ja Norjassa
Gjennomsnittstrenden i EU for både amfetamin- og ecstasylovbrudd nådde en topp i 2004.
Kannabikseen liittyvien huumerikosten määrä lisääntyi tai pysyi ennallaan vuosina 2001–2006 useimmissa maissa, joista saatiin tietoa, ja kasvua oli EU:n tasolla kaikkiaan keskimäärin 34 prosenttia (kaavio 2).
Mens trenden for amfetaminrelaterte lovbrudd holdt seg stigende (gjennomsnittlig økning på 41 % i 2001–06), svingte EU-gjennomsnittet for lovbrudd relatert til ecstasy i perioden, uten at det var noen generell økning i perioden mellom 2001 og 2006.
Suuntaus oli kuitenkin laskeva Bulgariassa, Tšekissä (2002–2005), Italiassa ja Sloveniassa (15).
Nasjonal narkotikarelatert forskning
suuntaus on ollut viisivuotiskaudella laskeva (12
Helse- og sosialvitenskap er to av de viktigste feltene innen generell forskning som får midler til narkotikarelatert forskning.
Kokaiinirikokset lisääntyivät vuosina 2001–2006 kaikissa Euroopan maissa paitsi Bulgariassa, Saksassa ja Slovakiassa.
Begge typer finansieringsprogrammer kombinerer ofte forskning på illegale stoffer med annen avhengighetsproblematikk, som alkohol, tobakk og spill.
EU:n keskiarvo nousi 61 prosenttia samalla ajanjaksolla.
Midlene stilles oftest til rådighet i form av kontrakter om forskningsoppdrag eller gjennom rammeprogrammer som forskere søker på.
Myös huumausainekauppaan liittyvien rikosten määrä kasvoi vuosina 2001–2006, joskin huomattavasti hitaammin: Euroopan unionin keskimääräinen kasvu oli 12 prosenttia.
Andre finansieringskilder kan være stiftelser, vitenskapelige akademier, private institusjoner, egne midler til bekjempelse av narkotika, Europakommisjonen og FN.
Tällä ajanjaksolla kaupparikosten määrä kasvoi yli puolessa tietoja luovuttaneista maista ja väheni neljässä maassa (Saksa, Kypros, Alankomaat, Slovenia) (13).
Strukturer og prosjekter
Suuntaukset huumausaineittain
Forskning på narkotikaproblematikken driver alle europeiske land, for å gi nødvendig informasjon for å beskrive og forstå konsekvensene av illegale rusmidler på en nasjonal skala. Med utgangspunkt i rapporter fra 25 medlemsstater, Kroatia og Norge er det mulig å gi en oversikt over hvordan den narkotikarelaterte forskningen er organisert i Europa.
Heroiinirikosten tilanne vuosina 2001–2006 poikkeaa kannabis- tai kokaiinirikosten tilanteesta, sillä ilmoitusten määrä laski Euroopan unionissa keskimäärin 14 prosenttia pääasiassa vuosina 2001–2003.