pere/sami_parallel huggingface dataset:
Totalt sett ligger EU godt an når det gjelder å nå disse målene, og gjør også relativtstore framskritt med hensyn til å redusere utslippene av svevestøv.De energirelaterte utslippene av alle disse forurensende stoffenehar blitt redusert hurtigere enn de samlede utslippene.
Kaiken kaikkiaan EU on saavuttamassa nämä tavoitteet ja se etenee myös hyvinhiukkasmaistenaineidenpäästöjenvähentämisessä. Kaikkiennäidenilmansaasteidenenergiaperäiset päästöt ovat laskeneetnopeamminkuinpäästöt kokonaisuudessaan.
De fleste medlemsstatene har bidratt til alle disse reduksjonene,men Hellas, Irland, Portugal og Spania må gjøre en ekstra innsatsfor å sikre at målene nås.
Suurinosa jäsenvaltioista onollut mukana kaikissa näissävähennyksissä. Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja tarvitsevatkuitenkinlisätoimia senvarmistamiseksi, että nepääsevättavoitteisiinsa.
De energirelaterte utslippene av svoveldioksid gikk betydeligned mellom 1990 og 1999.
Energiaperäiset rikkidioksidipäästöt vähenivät huomattavastivuosina 1990–1999.
Dette er hovedgrunnen til at EU ogde fleste medlemsstatene forventes å nå sine mål for 2010 om åredusere de samlede utslippene av svoveldioksid, som fastsatt idirektivet om nasjonale utslippstak.
Tämä on pääsyy siihen, että EU:n jauseimpien jäsenvaltioiden odotetaan saavuttavan vuoden 2010tavoitteensa rikkioksidipäästöjen kokonaismäärän alentamisestasiten kuin kansallisia päästörajoja koskevassa direktiivissä onsäädetty.
De energirelaterte utslippene av nitrogenoksider gikk også ned,slik at EU og visse medlemsstater er i rute når det gjelder å nåreduksjonsmålene for 2010 med hensyn til samledenitrogenoksidutslipp, som fastsatt i ovennevnte direktiv.
Myös typen oksidien energiaperäiset päästöt vähenivät, ja EUsekä jotkin jäsenvaltiot ovat pysyneet vuodelle 2010 asetetuissatypen oksidin kokonaispäästöjen samassa direktiivissäannetuissa vähentämistavoitteissa.
Reduksjonen i energirelaterte utslipp av ikke-metan-VOC (‘nonmethane volatile organic compounds’ — NMVOC) har bidrattsterkt til at EU og visse medlemsstater nå er i rute når detgjelder å nå målene for 2010 med hensyn til reduksjon av desamlede utslippene av NMVOC, som fastsatt i direktivet omnasjonale utslippstak.
Myös typen oksidien energiaperäiset päästöt vähenivät, ja EUsekä jotkin jäsenvaltiot ovat pysyneet vuodelle 2010 asetetuissatypen oksidin kokonaispäästöjen samassa direktiivissäannetuissa vähentämistavoitteissa.
De energirelaterte utslippene av svevestøv gikk ned med 37 %mellom 1990 og 1999, hovedsakelig som et resultat avreduksjoner i utslippene fra kraftverk og veitransport.
Energiaperäiset hiukkaspäästöt ovat vähentyneet 37 % vuosina1990–1999 pääosin voimalaitoksissa ja tiekuljetuksissatapahtuneen vähenemisen tuloksena.
Endring i samlede ogenergirelaterte utslipp avnitrogenoksider, 1990–99
Kokonaispäästöjen jaenergiaperäisten typenoksidien päästöjen muutos,vuodet 1990–1999.
Forklaringer på reduksjonen iutslipp av svoveldioksid ielektrisitetssektoren, 1990–99
Selityksiä sähköntuotannonrikkidioksidipäästöjenvähenemiselle vuosina1990–1999
Eksklusive den økte andelen kjernekraft og fornybar energi
Mukana ei ole ydin- ja uusiutuvan energian kasvava osuutta
Eksklusive effektivitetsforbedringer
Mukana ei ole tehokkuuden parantumista
Eksklusive avsvovling av røykgass og bruk av lavsvovlig drivstoff
Mukana ei ole siirtymistä fossiilisista polttoaineista muihin Mukana ei ole savukaasujen rikinpoistoa ja vähärikkisten polttoaineiden käyttöä
Faktiske utslipp
Kokonaispäästöt
-20endring i prosent
-20 Muutosprosentti
Andre energirelaterte belastninger Blant andre miljøbelastninger som kan tilskrivesenergiproduksjon og -forbruk, kan nevnes avfall fra gruver ogkjernekraftanlegg, vannforurensning fra gruvedrift, oljesøl ogutslipp til sjø, skade på jord som følge av utslipp og lekkasjer avflytende brensel samt innvirkning på økosystemer i forbindelsemed bygging og drift av store demninger.
Muita energiantuotantoonja -kulutukseensisältyviä ympäristöpaineita ovat kaivostenja ydinvoimaloidenjätteet, kaivostoiminnasta johtuva veden saastuminen, öljyvahingot ja -päästöt,nestemäistenpolttoaineidenpäästöistä ja vuodoista johtuvamaaperänvahingoittuminensekä isojenpatojenrakentamisenjakäytönvaikutukset ekosysteemiin.
Denne rapporten inneholder opplysninger om oljesøl og -utslipptil det marine miljø samt atomavfall.
Tässä raportissa ontietoa öljyvahingoista ja -päästöistä meriym-päristöönsekä ydinjätteistä.
Trendene på disse områdenetilsier overvåking, og dataene er, selv om de ikke er uttømmende,av tilstrekkelig god kvalitet til å påvise belastninger som følge avmarin oljeforurensning og produksjon av radioaktivt avfall.
Kehityssuunnat näillä aloilla antavataihetta seurantaan, ja tiedot, jotka tosin eivät ole kattavat, riittävätosoittamaan merenöljysaasteista ja radioaktiivisenjätteentuottamisesta aiheutuvat paineet.
Oljesøl fra tankskip forekommer fortsatt, men hyppigheten ogomfanget av slik forurensning har gått ned i løpet av det sistetiåret.
Tankkereidenöljyvahinkoja esiintyy edelleen, vaikka niitä ontapahtunut harvemminja niidenlaajuus onollut vähäisempi viimevuosikymmenenaikana.
Dette gjenspeiler riktignok det uforutsigbare ved dennetypen uhell, men det er gledelig å kunne konstatere at detåpenbart har funnet sted en bedring, på tross av økningen isjøtransporten avolje.
Tämä saattaa kuvastaa tällaistenonnetto-muuksienepäsäännönmukaista esiintyvyyttä. Onkuitenkinrohkaisevaa, että tilanne näyttää parantuneen öljyn kasvavastameriteitsekuljettamisesta huolimatta.
Strengere sikkerhetstiltak, slik sominnføring av tankskip med doble skrog, har bidratt til dette.
Turvatoimenpiteidentiukentaminen, kutenkaksoispohjalla varustettujentankkereidenkäyttöönottaminen, onedesauttanut tätä.
Itillegg har forekomsten av oljeutslipp fra offshoreinstallasjoner ogkystraffinerier avtatt, til tross for økningen i oljeproduksjonen, ogdette kan tilbakeføres til den økte bruken av rense- ogseparasjonsteknologier.
Parantuneidenpuhdistus- ja erottelutekniikoidensovellustenansiosta öljyn-porauslauttojenja rannikkoalueidenöljynjalostamoidenöljypäästöt ovat lisäksi pienentyneet, vaikka öljyntuotanto onkasvanut.
Brukt kjernebrensel er det sterkest radioaktive avfallet — ofte kandet ta flere hundre tusen år før det brytes ned.
Käytetty ydinpolttoaine on korkea-aktiivista jätettä, jonka hajoa-minenvie useinsatojatuhansia vuosia.
Ettersom mengdenslikt avfall i hovedsak beror på mengden elektrisk kraft somproduseres ved kjernekraftanlegg, vil de årlige mengdene bruktkjernebrensel sannsynligvis bli mindre etter hvert somproduksjonen av kjernekraft begynner å avta.
Koska tuotettujätemäärämäärittyy enimmäkseenydinvoimaloissa tuotetunsähkön määränmukaan, käytetynpolttoaineenvuotuiset määrät vähenevät kunydinvoimatuotantoalkaa supistua.
Det arbeides med åfinne disponeringsmåter som kan bidra til å fjerne noe av denuroen som hersker blant ekspertisen og publikum i forhold tilden potensielle miljøtrusselen som dette avfallet utgjør.
Sellaistenloppukäytönmenetelmienaikaansaamiseksi yritetäänponnistella, jotkalievittävät teknisiä ja inhimillisiä huolia tämänjätteen mahdollisesta ympäristöuhasta.
Oljeforurensning fra offshoreinstallasjoner og kystraffinerier erredusert, men store utslipp fra oljetankskip skjer fortsatt.
Öljynporauslauttojen ja rannikkoalueiden öljynjalostamoidenöljysaaste on vähentynyt, mutta suuria öljytankkerivahinkojaesiintyy edelleen.
Sterkt radioaktivt avfall fra produksjon av kjernekraft fortsetterå hope seg opp.
Voimakkaasti radioaktiivista jätettä ydinvoiman tuotannostakertyy edelleen.
Det er ennå ikke funnet noen allmentakseptabel disponeringsmåte.
Yleisesti hyväksyttävä käsittelytapa on vielälöydettävä.
Figur 5a/5b:Oljeforurensning i marint miljø fra raffinerier og offshoreinstallasjonersamt fra utilsiktede utslipp fra oljetankskip (over 7 tonn per utslipp)
Kuva 5a/5b:Merien öljysaaste öljynjalostamoista ja öljynporauslautoilta sekäonnettomuuksien aiheuttamista öljytankkerivahingoista (yli 7 tonninpäästöt)
Offshoreinstallasjoner Raffinerier
Öljynporauslautat Öljynjalostamot
Kilder: Eurostat, OSPAR, CONCAWE, DHI, ITOPF
Lähteet: Eurostat, OSPAR, CONCAWE, DHI, ITOPF.
Årlige mengder brukt kjernebrensel fra kjernekraftanlegg
Ydinvoimaloista peräisinolevan käytetyn ydinpolttoaineen vuotuinen määrä
Det forente kongerike Frankrike Tyskland Sverige Belgia Spania Finland, Nederland og Italia
Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Saksa Ruotsi Belgia Espanja Suomi, Alankomaat ja Italia
2.Bruker vi mindre energi?
2.Käytämmekö vähemmänenergiaa?
Ett av målene med EUs strategi for å integrere miljøhensyn ienergipolitikken er økt energiøkonomisering.
Yksi pyrkimys EU:nstrategiassa ympäristönäkökohtienyhdentämisestä energiapolitiikkaanonenergiansäästämisenlisääminen.
Kostnadseffektivenergiøkonomisering medfører mange fordeler: mindrebelastning på miljøet, bedre konkurranseevne og en mulighet forlandene til å bli mindre avhengige avenergiimport. energiimport.
Kustannustehokkaalla energiansäästöllä on moniaetuja: se vähentää ympäristöön kohdistuvaa rasitetta, parantaakilpailukykyä ja vähentää maidenriippuvuutta energiantuonnista.
Energiforbruket til sluttbrukere økte mellom 1990 og 1999 i alleunntatt én sektor, og den raskeste økningen skjedde i transportsektoren.
Energianloppukäyttäjienenergiankulutus kasvoi vuosina1990–1999 yhtä lukuunottamatta kaikilla sektoreilla javoimakkaimminliikennesektorilla.
Den lille nedgangen i energiforbruket innen produksjonsindustrien gjenspeiler enkelte forbedringer i energieffektiviteten, men er hovedsakelig en indikasjon på virkningen avstrukturelle endringer, herunder et skifte til industrier med lavenergiintensitet, flytting avenergiintensive industrier bort fra EU-land samt den omstrukturering som har funnet sted i tysk industrietter gjenforeningen.
Teollisentuotannonniukkaenergiankulutuksenväheneminenheijastaa joitakinparannuksiaenergiatehokkuudessa, mutta etupäässä sekertoorakenteellistenmuutostenvaikutuksista, mukaanlukiensiirtyminenvähemmänenergiaa kuluttavaanteollisuuteen, paljonenergiaa kuluttavanteollisuudensiirtymisestä pois EU-maista sekä Saksanyhdistymisenjälkeisestä teollisuudenuudelleenjärjestelystä.
‘Baseline’-projeksjoner fram mot 2010 tyder på fortsatt vekst ienergiforbruket, men i en saktere takt enn mellom 1990 og 1999,hovedsakelig på grunn av en langsommere økning i energiforbruket i transportsektoren.
Onennakoitu, että vuoteen2010 mennessä energiankulutuskasvaa edelleen, mutta vähemmänkuinvuosina 1990–1999, mikäjohtuupääasiassa liikennesektorinenergiankulutuksenhitaammasta kasvusta.
Dette kan forklares med forventedeforbedringer i drivstoffeffektiviteten i veigående kjøretøyer — etresultat av den frivillige avtalen mellom bilindustrien og EU —snarere enn en nedgang i veksten innen veitransportsektoren.
Tämä johtuutieajoneuvojenpolttoaineenkäyttötehokkuudenoletetusta parantumisesta tuloksenaautoteollisuudenja EU:nvapaaehtoisesta sopimuksesta, einiinkääntiekuljetustenkasvunhidastumisesta.
Elektrisk kraft fortsetter å øke sin andel av forbruket av endeligenergi i alle EU-landene, både som en følge av en økning i antallelektriske apparater i service- og husholdningssektoren og enøkning i bruken av elektrisk baserte produksjonsprosesser iindustrien.
Sähkönosuus energianloppukulutuksessa kasvaa edelleenkaikissa EU-maissa. Tämä johtuusiitä, että elektronisia laitteita onenemmänpalvelujenja kotitaloudensektoreilla ja siitä, ettäteollisuudessa käytetäänentistä enemmänsähköönpohjautuviatuotantoprosesseja.
Elektrisk kraft produseres ved hjelp av annet brensel,og forbruket av hver enhet elektrisk energi krever et forbruk av totil tre enheter av en annen energikilde.
Sähköä tuotetaan muista polttoaineista, jakunkinsähköenergiayksikönkuluttaminenedellyttää kahta taikolmea yksikköä muista energialähteistä.
Veksten i strømforbruketvil derfor resultere i en uforholdsmessig større økning av miljø-belastningene, særlig med hensyn til utslipp av karbondioksid,med mindre den elektriske kraften stammer fra høyeffektivitetsog lavutslippsteknologi som reduserer miljøkonsekvensene avproduksjonen av elektrisk kraft.
Näinollensähkönkulutuksenkasvujohtaa epäsuhteisesti suurempaanympäristöpaineidenvoimistumiseen, erityisestihiilidioksidipäästöjenkasvuun, vaikka seonperäisintehokkaastaja päästöiltään vähäisestä tekniikasta, joka vähentää riittävästisähköntuotannonympäristövaikutuksia.
Energiforbruket i EU fortsatte å øke mellom 1990 og 1999;denne trenden forventes å fortsette.
Energiankulutus EU:n alueella kasvoi edelleen vuosina 1990–1999,ja tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan.
Strømforbruket i EU økte raskere enn forbruket av endeligenergi mellom 1990 og 1999; denne trenden forventes åfortsette.
Sähkönkulutus EU:n alueella kasvoi nopeammin kuin energianloppukulutus vuosina 1990–1999, ja suuntauksen odotetaanjatkuvan.
Bruk av elektrisk energi til oppvarming representerer en særligineffektiv bruk av den opprinnelige energikilden.
sähkönsäästörahasto mahdollistaa sen, että valtioantaa tukeasähkölämmitteistenasuntojen muuttamiseenkaukolämmitteisiksitai maakaasulämmitteisiksi.
I Danmark kanstaten gjennom ‘Elsparefonden’, som finansieres gjennom enavgift på strømforbruk i husholdningene, gi tilskudd til omstillingav elektrisk oppvarmede boliger til fjernvarme eller naturgass.Dessuten oppmuntrer naturgasselskaper sine kunder til å velgegass i stedet for elektrisitet til matlaging, siden hver nyeinstallasjon tildeles statsstøtte.
Myös maakaasuyritykset kannustavatkuluttajia valitsemaansähkönsijaan mieluumminkaasunruuanlaittoon, ja uusiinlaitteisiinsaa valtiolta tukea.
Vekst i forbruket av endeligenergi og i strømforbruket,1990–99
Energiankulutuksen jasähkönkulutuksen kasvuvuosina 1990–1999.
Forbruk av endelig energi: totalt
Energian loppukulutus: yhteensä
Forbruk av endelig energi: strøm
Energian loppukulutus: sähkö
Det forente kongerike Sverige Spania Portugal Nederland Luxembourg Italia Irland Hellas Tyskland Frankrike Finland Danmark Belgia Østerrike EU15
Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Espanja Portugali Alankomaat Luxemburg Italia Irlanti Kreikka Saksa Ranska Suomi Tanska Belgia Itävalta EU15
1234Gjennomsnittlig årlig økning i prosent
012345Keskimääräinen vuotuinen kasvu prosentteina.
EU som helhet har et veiledende mål om å redusere energiintensiteten i sluttforbruket (energiforbruk i forhold til BNP) medgjennomsnittlig 1 % per år, mellom 1998 og 2010, utover ‘det somellers ville blitt oppnådd’.
Koko EU:lla onohjeellisena tavoitteena laskea loppukulutuksenenergiaintensiteettiä (energiankulutus bruttokansantuotteenyksikköä kohti)vuosina 1998–2010 keskimäärinprosentinvuodessa 'yli sen, mikä saavutettaisiinjoka tapauksessa'.
Energiintensiteten i EUs økonomi gikkned med 0,9 % per år i perioden 1990–99, tilsynelatende utensærlig mye innvirkning fra politikk for energieffektivitet ogenergiøkonomisering.
EU:ntaloudenenergiaintensiteetti laski 0,9 %vuodessa vuosina1990–1999, mikä onvähäisessä määrinenergiatehokkuudenjaenergiansäästönpolitiikanilmeistä seurausta.
Den trege nedgangen i energiintensitetenskyldes en kombinasjon av at slike politikk generelt sett prioritereslavt, at energiforsyningene er mer enn tilstrekkelige, og at prisenepå fossilt brensel er lave.
Syitä energia-intensiteetinhitaaseenlaskuunovat tällaisenpolitiikanyleisestivähäinenpriorisointi, runsaat energialähteet ja fossiilistenpolttoaineidenedullisuus.
Bare den betydelige reduksjonen i Tyskland, delvis et resultat av energieffektivitetsforbedringer,forhindret en økning i energiintensiteten totalt sett.
Saksassa vainhuomattava supistaminen, johonpäästiinenergiatehokkuudenparantamisenavulla,johti energiaintensiteetinkokonaiskasvuntorjumiseen.
Det bleoppnådd imponerende reduksjoner i Luxembourg som følge avengangsendringer (nedleggingen av et stålverk) og i Irland pågrunn avkraftig vekst i lavenergiintensive industrier og i servicesektoren.
Tuntuvatvähennykset onsaatuaikaan Luxemburgissa kertaluonteistenmuutostenavulla (terästehtaansulkeminen)ja Irlannissa energia-intensiteetiltäänalhaistenteollisuudenalojenja palvelusektorinvoimakkaankasvunavulla.
Gjennomføringen avenergieffektivitetspolitikk i Danmark og i Nederland har spilt en viktig rolle i forbindelsemed reduksjonene i disse landene.
Energiatehokkuuspolitiikankäyttöönotolla onollut tärkeä rooli supistamisessa Tanskassa ja Alankomaissa.
Den totale virkningsgraden ved omdanning avprimærenergi tilnytteenergi ble ikke forbedret mellom 1990 og 1999 ettersomeffektivitetsgevinstene i omdanningsprosessene ble oppveid av enstørre andel omdannede brenseltyper (f.eks. elektrisk kraft,petroleumsprodukter) i sluttforbruket av energi, og dette er entrend som forventes å fortsette.
Primäärienergian muuntaminenkäytettäväksi energiaksi eiparantunut kokonaistehokkuudeltaanvuosina 1990–1999, koskamuunnettujenpolttoaineiden(esim. sähkönja öljytuotteiden)suurempi osuus energianloppukulutuksessa mitätöimuuntoprosesseissa aikaansaatua tehokkuudenparanemista, jasuuntauksenodotetaanjatkuvan.
Ved kraftvarmeproduksjon (‘combined heat and power — CHP’)produseres både varme og elektrisk kraft som nyttbar energi, ogderfor unngås tap avspillvarme i stor grad i forhold til hva tilfelleter ved produksjon av elektrisk kraft.
Yhdistetyssä lämmön- ja sähköntuotannossa vältytäänpaljoltisähköntuotantoonliittyvältä hukkalämpöhävikiltä, koska siinätuotetaansekä lämpöä että sähköä hyödynnettävänälopputuotteena.
EU har et veiledende mål omat 18 % avall kraftproduksjon innen 2010 skal skje i form avkraftvarmeproduksjon.
EU:nohjeellisena tavoitteena on, että 18 %kaikesta sähköntuotannosta saadaanyhdistetystä lämmön- jasähköntuotannosta vuoteen2010 mennessä.
Dette målet vil kanskje ikke bli nåddettersom investeringene i kraftvarmeproduksjon i hele EU, ogspesielt i Tyskland, Nederland og Det forente kongerike, har blitthemmet av økende priser på naturgass (det foretrukne brenseletved nykraftvarmeproduksjon), synkende strømpriser ogusikkerhet knyttet til utviklingen i elektrisitetsmarkedene etter
Tätä tavoitetta ei ehkäsaavuteta, koska investointeja lämmönja sähkön yhteistuotantoonon haitannut EU:ssa ja erityisesti Saksassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa maakaasunkallistuminen(jokaonensisijainenpolttoaineyhdistetyssä lämmön- jasähköntuotannossa), sähkönhalpeneminenjasähkömarkkinoidenkehityksenepävarmuus, kunvapautuminenlaajenee.
Den økonomiske veksten medfører et redusert behov forytterligere energiforbruk, men energiforbruket øker stadig.
Vaikka taloudellinen kasvu edellyttää entistä vähemmänenergiankulutuksen kasvamista, se kasvaa yhä.
Med unntak av industrien har ingen av de økonomiskesektorene i EU ‘frikoplet’ sin økonomiske/samfunnsmessigeutvikling fra energiforbruket i tilstrekkelig grad til å stanseveksten i energiforbruket.
Teollisuutta lukuun ottamatta mikään EU:n talouden sektori eiole pystynyt irrottamaan taloudellista/sosiaalista kehitystäänenergiankulutuksesta siinä määrin, että energiankulutuksenkasvu pysähtyisi.
Effektiviteten i kraftproduksjon med fossilt brensel ble forbedretmellom 1990 og 1999, men forbruket av elektrisitet produsertved hjelp av fossilt brensel økte raskere, og oppveide dermeddenne forbedringens positive innvirkning på miljøet.
Fossiilisista polttoaineista tuotettavan sähkön tuotantotehokkuus parani vuosina 1990–1999, mutta fossiilisistapolttoaineista tuotettavan sähkön kulutus kasvoi nopeammin,millä on enemmän merkitystä kuin näiden parannusten hyödystäympäristölle.
Andelen elektrisk kraft fra kraftvarmeproduksjon økte i hele EUmellom 1994 og 1998, men raskere vekst er nødvendig for at EU-målet skal kunne nås.
Sähkön ja lämmön yhteistuotannosta saadun sähkön osuuskasvoi koko EU:n alueella vuosina 1994–1998, mutta kasvun onoltava nopeampaa, jotta päästään EU:lle asetettuihintavoitteisiin.
Figur 10:Årlig endring i intensiteten iendelig energi, 1990–99
Kuva 10:Vuotuinen muutosenergiaintensiteetissä, vuodet1990–1999
Andel brutto kraftproduksjonfra kraftvarmeanlegg, 1994og 1998
Sähkön ja lämmönyhteistuotannon osuus sähkönkokonaistuotannossa vuosina1994 ja 1998
Portugal Spania Italia Hellas Belgia Finland Frankrike Sverige Østerrike Det forente kongerike Nederland Danmark Tyskland Irland Luxembourg EU 15
Portugali Espanja Italia Kreikka Belgia Suomi Ranska Ruotsi Itävalta Yhdistynyt kuningaskunta Alankomaat Tanska Saksa Irlanti Luxemburg EU 15
-2-10Gjennomsnittlig årlig endring (%)
-2-101Keskimääräinen vuotuinen muutos (%)
Kommisjonens strategi for å styrke integrasjonen av miljøhensyn ienergipolitikken framhever behovet for å øke andelen produksjonog bruk av renere energi.
Euroopankomissionstrategia ympäristönäkökohtienyhdentämisenvahvistamiseksi energiapolitiikassa painottaapuhtaammanenergiantuotannonja -käytönosuudenkasvattamista.
Dette gjenspeiles i Det 6. handlingsprogrammet for miljø, som i tråd med de prioriterte tiltakene motklimaendringer oppmuntrer til bruk avfornybart og fossilt brenselmed lavt karboninnhold i kraftproduksjonen.
Tätä kuvataankuudennessa ympäristöntoimintaohjelmassa, joka osana ilmastonmuutosta koskeviaensisijaisia toimenpiteitä kannustaa käyttämäänuusiutuvia javähähiilisiä fossiilisia polttoaineita sähköntuotantoon.
Andelen fossilt brensel i det totale energiforbruket gikk bareubetydelig ned mellom 1990 og 1999.
Fossiilistenpolttoaineidenosuus energiankokonaiskulutuksestaväheni vainvähänvuosina 1990–1999.
Miljøet nøt imidlertid godtav en stor omlegging av blandingen av fossile brenseltyper, sominnebar at kull og brunkull mistet omtrent en tredel av sinmarkedsandel og ble erstattet med den relativt sett renerenaturgassen, noe som i sin tur førte til reduserte utslipp avklimagasser og forsurende stoffer.
Ympäristölleoli kuitenkinhyötyä muutoksesta fossiilistenpolttoaineidenkäyttöjakaumassa.Hiili ja ruskohiili menettivät noinkolmanneksen markkinaosuudestaan, ja ne korvattiin puhtaammalla maakaasulla, mikä johtikasvihuonekaasujenja happamoittavienaineidenpäästöjenvähenemiseen.
Bakgrunnen for dette varhovedsakelig overgangen til annet brensel i kraftproduksjonen,en utvikling som stimuleres av den høye effektiviteten og de lavekapitalkostnadene knyttet til kombinerte gass-og dampkraftverk,liberaliseringen av elektrisitetsmarkedene, lave gasspriser tidligpå 1990-tallet samt gjennomføringen avEU-direktivet om storeforbrenningsanlegg. Oljen beholdt sin andel av energimarkedetog befestet dermed sin dominerende posisjon i de stadigvoksende sektorene for vei-og lufttransport.
Tämä johtui pääasiassa polttoaineenvaihtumisestaenergiatuotannossa, johonovat kannustaneet kaasulaitostentehokkuus ja alhaiset pääomakustannukset, sähkömarkkinoidenvapautuminen, kaasunalhainenhinta 90-luvunalkupuolella ja EU:n suuria polttolaitoksia koskevandirektiivintäytäntöönpano.Öljyn markkinaosuus pysyi ennallaan, mikä kuvastaa senhallitsevuudensäilymistä yhä kasvavilla tie- ja lentoliikenteensektoreilla.
Ifølge ‘baseline’-projeksjoner ligger det an til bare små endringeri energimiksen i det totale energiforbruket fram mot 2010, ogdette understreker behovet for å styrke støtten til fornybar energi(se neste punkt).
Ennusteiden mukaaneri energialähteidenosuuksiinenergiankokonaiskulutuksesta olisi tulossa vainvähäisiä muutoksia vuoteen2010 mennessä, mikä korostaa tarvetta tehostaa uusiutuvienenergiamuotojentukitoimia (ks. seuraava luku).
Projeksjonene tyder også på at fossilt brensel villegge beslag på en større andel av økningen i kraftproduksjonen,mens overgangen til gassfyrt kraftproduksjon forventes å fortsette.
Ennusteidenmukaan myös fossiilistenpolttoaineidenosuus kasvavastasähköntuotannosta kasvaa samanaikaisesti, kunsiirtymisenkaasuunperustuvaansähköntuotantoonodotetaanjatkuvan.
Det forventes ikke at overgangen fra kull til naturgass vil fortsetteetter 2010.
Hiilestä maakaasuunsiirtymisenei odoteta jatkuvanvuoden2010jälkeen.
Økt kraftproduksjon med fossilt brensel, en langsomvekst i kraftproduksjonen med fornybare energikilder samtnedgangen i produksjonen av kjernekraft etter hvert somnedleggingen av kjernekraftanlegg kommer i gang, vil derforsannsynligvis føre til økte utslipp avkarbondioksid. karbondioksid.
Kasvanut fossiilisiinpolttoaineisiinperustuva sähköntuotanto, uusiutuvista lähteistä tuotettavansähkönhidas kasvujaydinvoimankäytönvähentyminensähköntuotannossa, kunydinvoimaloita aletaan poistaa käytöstä, johtavat sillointoden-näköisesti kasvaviinhiilidioksidipäästöihin.
Fossilt brensel har fortsatt en dominerende stilling innenenergibruken, men miljøbelastningene er blitt redusert vedovergangen fra kull og brunkull til relativt renere naturgass.
Fossiilisten polttoaineiden hallitseva osuus energiankäytössäjatkuu, mutta ympäristöön kohdistuvia paineita on hillinnytsiirtyminen hiilestä ja ruskohiilestä suhteellisesti katsottunapuhtaampaan maakaasuun.
Fossilt brensel og kjernekraft har fortsatt en dominerendestilling innen kraftproduksjonen, men miljøet har nytt godt avovergangen fra kull og brunkull til naturgass.
Fossiiliset polttoaineet ja ydinvoima hallitsevat sähköntuotantoa.Ympäristölle on kuitenkin ollut hyötyä siirtymisestä hiilestä jaruskohiilestä maakaasuun.
Utslippene av karbondioksid fra kraftproduksjonen sank med8 % mellom 1990 og 1999 til tross for en økning på 16 % imengden produsert elektrisk kraft.
Sähköntuotannosta peräisin olevat hiilidioksidipäästöt laskivat8 % vuosina 1990–1999 huolimatta sähköntuotannon 16 %:nkasvusta.
Figur 12:Kraftproduksjon etter kilde
Kuva 12:Sähköntuotanto lähteittäin
Råolje og produkter av råolje
Raakaöljy ja -tuotteet
5.Hvor raskt blir teknologier forfornybar energi tatt i bruk?
5.Miten nopeasti uusiutuvanenergian tekniikkaa otetaankäyttöön?
Det vil bli vanskelig å nå målene for fornybar energi.
Uusiutuvalleenergialleasetettuihintavoitteisiinvastaaminenonhaastavaa.
Medutgangspunkt i den forventede økningen i energiforbruket vilveksten i fornybar energi (både elektrisk kraft og varme) måttemer enn fordobles sammenlignet med veksten mellom 1990 og1999 for at EUs veiledende mål om at fornybare energikilderinnen 2010 skal ha en andel på 12 % av det totale energiforbruket, skal kunne nås.
Kunotetaanhuomioonenergiankulutuksenennustettukasvu, uusiutuvanenergian(sekä sähköettä lämpö)kasvunonenemmänkuinkaksinkertaistuttava vuosiin1990–1999 verrattuna,jos EU:nohjeellisentavoitteenuusiutuvienenergianlähteiden12 %:nosuudesta energiankokonaiskulutuksessa vuoteen2010mennessä ontarkoitus toteutua.
Likeledes må veksten i elektrisk kraft frafornybare energikilder måtte økes omtrent til det dobbelte for at EUs veiledende mål om at 22,1 % av brutto strømforbruk innen2010 skal komme fra fornybare energikilder, skal kunne nås.
Vastaavasti uusiutuvistaenergialähteistä saatavansähkön määränkasvunonsuunnilleenkaksinkertaistuttava, jotta saavutetaanvuoteen2010 mennessä EU:n ohjeellinen tavoite siitä, että uusiutuvista energialähteistäsaatavansähkönosuus olisi 22,1 %kokonaiskulutuksesta.
Økonomiske, fiskale og administrative hindringer, den dårligeøkonomiske konkurranseevnen til enkelte fornybare energikildersamt manglende kunnskap og tiltro blant investorer er allefaktorer som er til hinder for utviklingen av fornybar energi.
Taloudelliset, verotukselliset ja hallinnolliset esteet, joidenkinuusiutuvienenergiamuotojenheikkotaloudellinenkilpailukykysekä rahoittajientiedonpuuteja epäluottamus estävät uusiutuvienenergiamuotojenkehittymistä.
Det er imidlertid mye som tyder på at veksten innen fornybarenergi kan framskyndes betraktelig med den rette blandingen avstøttetiltak.
Onkuitenkinrohkaisevia merkkejä siitä, että uusiutuvienenergiamuotojenkasvua voidaanvauhdittaa tuntuvasti sopivantukitoimenpideyhdistelmänavulla.
Den raske utvidelsen av kraftproduksjon med vind- ogsolenergi i EU ble drevet framover av Danmark (bare vindkraft),Tyskland og Spania, og kom i stand som et resultat av støttetiltakslik som ‘feed in’-ordninger som garanterte en fast gunstig pris.
Esimerkkinä mainittakoon EU:n alueella Tanskan(vaintuuli), Saksanja Espanjansuosimantuuli- ja aurinkosähkönnopea laajentuminen, joka onseuraustatukitoimista kutenhoukutelevista järjestelyistä, jotka takaavatkiinteänja edullisenhinnan.
Påsamme måte bidro Østerrike, Tyskland og Hellas med 80 % av nyeanlegg for termisk solenergi i EU mellom 1990 og 1999.Utviklingen av termisk solenergi i Østerrike og Tyskland blefremmet ved en aktivog framtidsrettet politikk fra statens sidekombinert med tilskuddsordninger og informasjonsvirksomhet,mens utviklingen i Hellas ble fremmet ved statsstøtte.
Vastaavasti EU:nalueella Itävalta,Saksa ja Kreikka tarjosivat 80 %:nrahoituksen uusia aurinkovoimalaitteistoja vartenvuosina 1990–1999. Aurinkovoimankehittymistä Itävallassa ja Saksassa tukivat hallinnontoimenpiteetyhdessä tukijärjestelyjenja tiedotusstrategiankanssa ja Kreikassajulkiset tuet.
Fornybar energi utgjør en svært liten del av det økende forbruket itransportsektoren.
Uusiutuvista energiamuodoista onhyvinvähänapua kuljetus-sektorinkasvavallekulutukselle.
EUs utkast til direktiv til fremme av bruk avbiobrensel ved transport ville kreve at nesten 6 % avall bensin ogdiesel som selges med tanke på transport, innen 2010 skal stammefra biobrensel.
Ehdotus EU:ndirektiiviksiliikenteenbiopolttoaineidenkäytönedistämiseksi edellyttäisi,että vuoteen2010 mennessä lähes 6 %liikenteelle myydystäbensiinistä ja dieselistä olisi peräisinbiopolttoaineista.
Produksjonen av slik brensel er imidlertidenergiintensiv, og kan komme til å konkurrere med andreenergivekster om dyrkingsarealer.
Näidenpolttoaineidentuotantoonkuitenkinenergiaintensiivistä jasaattaa kilpailla muunenergiaviljelynkanssa viljelymaasta.
Det hersker også en vissbekymring omkring størrelsen på utslippene av nitrogenoksiderog svevestøv fra biobrensel.
Myösbiopolttoaineidentyppioksiduuli- ja hiukkaspäästöihinliittyyhuolenaiheita.
Andelen av totalt energiforbruk som dekkes av fornybar energi,økte ubetydelig mellom 1990 og 1999.
Uusiutuvan energian osuus energian kokonaiskulutuksestakasvoi vain hiukan vuosina 1990–1999.
Projeksjoner av framtidigenergietterspørsel tyder på at veksten i energi fra fornybarekilder må mer enn fordobles for at EUs veiledende mål på 12 %innen 2010 skal kunne nås.
Tulevastaenergiankysynnästä tehdyt ennusteet edellyttävät, ettäuusiutuvista lähteistä saadun energian kasvun on enemmän kuinkaksinkertaistuttava, jotta vuoteen 2010 mennessäsaavutettaisiin EU:n 12 % ohjeellinen tavoite.
Andelen fornybar energi av strømforbruket i EU økte litt mellom1990 og 1999.
Uusiutuvan energian osuus EU:n sähkönkulutuksesta kasvoihiukan vuosina 1990–1999.
Projeksjoner av framtidig energietterspørseltyder på at veksten i elektrisk kraft fra fornybare kilder måfordobles for at EUs veiledende mål på 22,1 % innen 2010 skalkunne nås.
Tulevasta sähkönkysynnästä tehdytennusteet edellyttävät, että uusiutuvista lähteistä saatavansähkön kasvun on kaksinkertaistuttava, jotta vuoteen 2010mennessä saavutettaisiin EU:n 22,1 % ohjeellinen tavoite.
Figur 14:Andel av strømforbruket somdekkes av fornybareenergikilder, 1999
Kuva 14:Uusiutuvien energianlähteidenkattaman sähkönkulutuksenosuus vuonna 1999
Figur 13:Andel av totalt energiforbruksom dekkes av fornybareenergikilder
Kuva 13:Uusiutuvista energialähteistätuotetun energian kokonaiskulutuksen osuus
Alle andre fornybare kilder (unntatt industriavfall og kommunalt avfall)Industriavfall og kommunalt avfall
Kaikki muut uusiutuvat energialähteet (paitsi teollisuus- ja yhdyskuntajäte)Teollisuus- ja yhdyskuntajäte
Irland sterrike Sverige Finland anm
EU 15Itävalta Ruotsi Suomi
Merk: Industriavfall og kommunalt avfall omfatter elektriskkraft fra både biologisk nedbrytbare og ikke biologisknedbrytbare energikilder, ettersom det ikke finnes noensærskilte data tilgjengelig for den biologisk nedbrytbaredelen. I forbindelse med EUs mål på 22,1 % for bidraget tilelektrisk kraft fra fornybare kilder til brutto strømforbrukinnen 2010 klassifiseres biologisk nedbrytbart avfall baresom en fornybar energikilde.
Teollisuus- ja yhdyskuntajätteeseen sisältyy sekäbiohajoavista että hajoamattomista energialähteistäsaatava sähkö, koska biohajoavan osuudesta ei olesaatavissa erillistä tietoa.
Andelen elektrisk kraft frafornybare kilder av brutto strømforbruk er derfor overvurdert med en mengde tilsvarende den elektriske kraftensom produseres med ikke biologisk nedbrytbartindustriavfall og kommunalt avfall.
Näinuusiutuvan sähkön osuutta sähkön kokonaiskulutuksessayliarvioidaan biohajoamattomista teollisuus- jayhdyskuntajätteistä tuotetun sähkön määrän verran.
De nasjonale målenesom vises her, er referanseverdier som medlemsstatene erblitt enige om å ta hensyn til når de skal fastsette sine målinnen oktober 2002, i samsvar med EUs direktiv omfornybar elektrisk kraft. Kilde: Eurostat, NTUA
Tässäesitetyt kansalliset tavoitteet ovat viitearvoja, jotkajäsenvaltiot ovat hyväksyneet otettavaksi huomioon kun neantavat tavoitteensa lokakuuhun 2002 mennessä EU:nuusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä annetun
6.Nærmer vi oss etprisfastsettelsessystem som påen bedre måte innarbeidermiljøkostnader?
6.Olemmeko siirtymässähintajärjestelmään, joka ottaahuomioon ympäristökustannukset nykyistä paremmin?
Dagens energipriser gjenspeiler ikke alltid fullt og helt detilknyttede samfunnsmessige kostnader ettersom prisene ofte ikketar hensyn til innvirkningen som energiproduksjon og -forbruktotalt sett har på menneskers helse og på miljøet.
Energianhinnat tällä hetkellä eivät aina heijasta kaikkiayhteiskunnalleaiheutuvia kuluja, koska hinnoissa ei täysinotetahuomioonenergiantuotannonja -kulutuksenvaikutuksiaihmistenterveyteenja ympäristöön.
Disse eksternekostnadene knyttet til elektrisk kraft anslås for eksempel tilomtrent 1–2 % av EUs bruttonasjonalprodukt, og gjenspeiler dendominerende stillingen til forurensende fossilt brensel ikraftproduksjonen.
Näidenulkoistenkustannustenarviot, esimerkiksi sähkön osalta, ovat 1–2 % EU:nbruttokansantuotteesta, ja ne kuvastavat ympäristöä saastuttavienfossiilistenpolttoaineidenhallitsevuutta EU:nsähköntuotannossa.
Det 6. handlingsprogrammet for miljø understreker behovet for åinternalisere disse eksterne miljøkostnadene, og foreslår enblanding avvirkemidler, blant annet fremming av fiskale tiltak, foreksempel miljørelaterte avgifter og insentiver, og en kritiskgjennomgang av tilskudd som motvirker en effektivog bærekraftigbruk av energi, med sikte på å avvikle dem gradvis.
Kuudennessa ympäristöohjelmassa korostetaantarvetta sisällyttäähintoihinnämä ulkoiset ympäristökustannukset. Seehdottaauseammanvälineenyhdistelmää, johonsisältyvät verotuksellistentoimenpiteidenedistäminen, kutenympäristöönliittyvät verot jakannustimet, ja velvoite tarkistaa sellaisia tukia, jotka ovat vastointehokasta ja kestävää energiankulutusta, jotta nepoistettaisiinasteittain käytöstä.
Energisubsidiene som ble gitt mellom 1990 og 1995, hadde fokuspå støtte til fossilt brensel og kjernekraft, på tross avmiljøbelastningene og -risikoene som er knyttet til dissebrenseltypene.
Energiaanliittyvät tuet vuosina 1990 ja 1995 ovat keskittyneetsuosimaanfossiilisia polttoaineita ja ydinvoimaa näihinpolttoaineisiinliittyvistä ympäristövaikutuksista ja riskeistähuolimatta.
Medlemsstatenes statlige utgifter til forskning ogutvikling innen miljø sank mellom 1990 og 1998, men var fortsattkonsentrert omkring kjernekraft.
Jäsenvaltioidenenergiaanliittyvät tutkimus- jakehittämismenot laskivat vuosina 1990–1998, ja tutkimuksessa jakehittämisessä keskityttiinyhä ydinvoimaan.
Andelen av forsknings- ogutviklingsbudsjettet bestemt for fornybare energikilder ogenergiøkonomisering økte, men avtok absolutt sett.
Uusiutuvilleenergialähteilleja energiansäästöllevarattututkimuksenjakehittämisenosuus talousarvioissa onkasvanut, muttaabsoluuttisesti pienentynyt.
Det krevesferskere data for å finne ut om disse energisubsidiemønstrene ervidereført
Tarvittaisiintuoreempia tietoja, jottavoitaisiinnähdä, onkonäitä energiatukien malleja jatkettu.
Med unntak av diesel og blyfri bensin for transport sankenergiprisene mellom 1985 og 2001, i pakt med trendene innenprisene på fossilt brensel internasjonalt og skiftet i retning avliberaliserte gass-og elektrisitetsmarkeder, som stimulerte tilstørre priskonkurranse.
Liikenteendieseliä ja lyijytöntä bensiiniä lukuunottamattaenergianhinnat putosivat vuosina 1985–2001. Tämä heijastaasuuntauksia kansainvälisissä fossiilistenpolttoaineidenhinnoissaja siirtymistä vapautettuihinkaasu- ja sähkömarkkinoihin, mikälisää hintakilpailua.
Reduksjonene fant sted på tross avøkningene innen energibeskatningen — bortsett fra for elektriskkraft til industrien, der energiavgiftene sank.
Hinnat ovat alentuneet huolimattakasvaneesta energiaverotuksesta — paitsi teollisuussähkönenergiaverotus, joka laski.
Generelt sett sank energiprisene mellom 1985 og 2001, noe somgav lite insentiv til å spare energi.
Energian hintojen yleinen laskeminen vuosina 1985–2001 eikannusta energiansäästöön.
Trass i økte avgifter i perioden 1985 til 2001 sank energiprisenefor de fleste typer brensel, samtidig som den generelleetterspørselen etter energi økte.
Huolimatta verotuksen kasvusta vuosina 1985–2001 laskiuseimpien polttoaineiden energian hinta ja energiankokonaiskysyntä kasvoi.
Mer enn halvparten av EUs forbruk av elektrisk kraft stammerfra fossilt brennstoff, og prisene vil måtte økes for at deanslåtte eksterne kostnadene ved kraftproduksjon skal kunneinnbefattes.
Koska fossiilisilla polttoaineilla katetaan yli puolet EU-alueensähköstä, olisi hintoja korotettava niin, että ne sisältäisivätsähköntuotannon arvioidut ulkoiset kustannukset.
Tilskudd fører fortsatt til en dreining av energimarkedet iretning av fossilt brensel, til tross for miljøbelastningeneforbundet med denne typen brensel.
Tuet vääristävät edelleen energiamarkkinoita, kun ne suosivatfossiilisia polttoaineita huolimatta niistä rasitteista, joita nämäpolttoaineet asettavat ympäristölle.
EUs utgifter til forskning og utvikling innen miljø har gått nedselv om det er behov for nyskapning for å utvikle teknologi somforurenser mindre.
EU:n energiatutkimuksen ja kehittämisen menoja on vähennettysamaan aikaan, kun tarvittaisiin innovaatioita vähemmänsaastuttavan tekniikan kehittämiseen.
Energi og miljø i Den europeiske union, Sammendrag
Energia ja ympäristö Euroopan unionissa, Tiivistelmä
Situasjonen i dag Det generelle svaret på spørsmålet ‘hvordan har miljøet det?’ må fortsatt bli et både òg for områdene som dekkes av 2002utgaven av Miljøsignaler.
Nykytila Vastaus kysymykseen ‘miten ympäristö voi?’ on monenkirjava kun tarkastellaan vuoden 2002 Ympäristösignaaleissa käsiteltyjäasioita.
Selv om det ikke har vært noen større endringer siden førsteutgaven i 2000, aner vi likevel nå atforutsetningene for at disse endringene kan finne sted, begynner å komme på plass.
Mainittavia muutoksia ensimmäisen, vuoden 2000 laitoksen tilanteeseen ei ole havaittavissa, mutta muutoksiamahdollistavia edellytyksiä alkaa kuitenkin tietyssä määrin näkyä.
(i henhold til prioriteringene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø (6EAP))
Ympäristökysymys (6EAP painopistealueiden mukaan) Indikaattori Ilmastonmuutoksen ongelmiin tarttuminen
Utslipp av klimagasser
Kasvihuonekaasujen päästöt
Naturen og biologisk mangfold — vern av en unik ressurs
Luonto ja luonnon monimuotoisuus — ainutlaatuisten luonnonvarojen suojeleminen
Utslipp av forsurende stoffer
Happamoittavien aineiden päästöt
Utslippstrender og avstand til EU-målet for 2010
Päästöjen kehityssuunta ja ero EU:n asettamiin tavoitteisiinvuodelle 2010
Utslipp av ozonforløpere
Otsonia muodostavien aineiden päästöt
Overskridelse av ozon, svevestøv, svoveldioksid og nitrogendioksid
Ylitykset: otsoni, pienhiukkaset, rikkidioksidi ja typpidioksidi
(i henhold til prioriteringene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø (6EAP))
Ympäristö ja terveys
Fosfat- og nitratkonsentrasjon i vassdrag
Jokien fosfaatti- ja nitraattipitoisuudet
Bærekraftig bruk av naturressurser og avfallsforvaltning
Luonnonvarojen kestävä käyttö ja jätehuolto
Avfallsproduksjon i byene
Yhdyskuntajätteiden tuottaminen
Trender for innsamlingsnivåer for kommunalt avfall
Kehityssuunta yhdyskuntajätteiden keruumäärissä
Arealbeslag etter utvikling
Maan käyttöönotto rakentamiseen
Trender for utbyggede områder, befolkningstetthet og veinetttetthet
Tämä koskee etenkin ilmastonmuutosta.
I mange tilfeller kan reduserte belastninger tilbakeføres til relativt store reduksjoner i bare noen få land eller bestemte sektorer.Dette er veldig tydelig når det gjelder klimaendringer.
Energiatuotannon rakenteelliset uudistukset jamuutokset voimantuotannon polttoaineiden käytössä ovat johtaneet laajoihin kertaluonteisiin hiilidioksidipäästöjenvähentämisiin sekä Saksassa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Omlegging av energiforsyningssektoren og skifte av brensel ikraftproduksjonen har ført til store engangsreduksjoner i utslippene av karbondioksid i Tyskland og Det forente kongeriket.Imidlertid har ni av EUs medlemsstater økt sine utslipp og dermed beveget seg bort fra Kyoto-målet.
Yhdeksässä EU:n jäsenvaltiossa päästöjen määrä onkuitenkin lisääntynyt, mikä poikkeaa Kioton tavoitteiden edellyttämästä kehityssuunnasta.
Omtrent det samme har skjedd når det gjelder avfall ogvannforurensning. Mens noen få land har gjort en stor innsatsfor å begrense deponering av avfall til et minimum, førerforbrukernes og næringslivets atferd til økt produksjon avkommunalt avfall, inkludert emballasjeavfall, og mensindustrien og offentlige forvaltninger har gjort store framskrittinnenfor behandling av avfallsvann, har landbrukssektorensakket akterut og gjort lite for å reduserenitrogenforurensningen, med mer eller mindre konstantenitrogenkonsentrasjoner i overflatevann som resultat.
Luonnonvaroihin kohdistuneet paineet ovat päinvastoinkasvaneet, mikä näkyy erityisesti kalastuksen kohdalla, kunjatkuva liikakalastus on uhka koko Euroopankalastuselinkeinolle.
Tvert imot har belastningene på naturressursene økt, noe visærlig ser i fiskerisektoren, der fortsatt overfiske gjør faren forkollaps i Europas fiskerier overhengende.
Samanlaista kerrottavaa on myös jätteistä ja vesienpilaantumisesta. Vaikka muutamat maat ovat onnistuneethyvin pyrkimyksissä vähentää jätteiden vientiä kaatopaikoilleniin kuluttajien tottumukset ja talouselämän toiminta ovatjohtaneet yhdyskuntajätteen määrän kasvuun, mukaan lukienpakkausjätteet.
Ressursene pålandjorden utsettes også for store vedvarende belastninger,blant annet ved at byene stadig brer seg utover ogtransportinfrastruktur bygges ut.
Maa-alueisiin kohdistuu myös jatkuvasti huomattavia paineita,mukaan lukien kaupunkien suunnittelematon kasvu jaliikenteen infrastruktuurin laajeneminen.
Dette har ført til at stadigstørre landarealer er blitt forseglet, habitater blir fragmentertog naturlige områder går tapt eller forstyrres.
Tämä on johtanut yhäsuurempien maa-alueiden käyttöön ottoon, elinympäristöjenpirstoutumiseen ja luonnonvaraisten alueiden tai niidenrauhan häiriintymiseen.
Samtidig somskogsarealene øker og den årlige avvirkningen betraktes sombærekraftig, forblir skogens tilstand, noe vi ser av det storebladtapet på trærne, et problem — innpå en firedel av detrærne der er tatt prøver av, har skader.
Samaan aikaan kun metsäala kasvaa ja vuotuisia hakkuitapidetään kestävän kehityksen mukaisina, metsien tila, jokailmenee eri puulajien lehtikatona, on huolena koska melkeinneljännes puunäytteistä on vaurioituneita.
Pga. mangelfull informasjon er det imidlertid vanskelig åvurdere tilstanden for det biologiske mangfoldet i Europa.Belastningene på naturressursene medfører atforutsetningene for å reversere trenden når det gjelder tap avbiologisk mangfold innen 2010, ennå ikke er til stede.
Siitä huolimatta, että päästöt ilmaanovat vähentyneet, merkittävä osa eurooppalaisestakaupunkiväestöstä altistuu alailmakehän otsonin korkeillepitoisuuksille, typpioksidille ja pienhiukkasille.
Selv om flere vesentlige belastninger går ned, gjørtidsforsinkelser og høye bakgrunnskonsentrasjoner pga.historiske utslipp og utslipp andre steder at konsekvensenefortsatt er alvorlige.
Euroopan biologisen monimuotoisuuden tilan arviointia estääkuitenkin tiedon puute.
Til tross for at utslippene til luft erredusert, eksponeres f.eks. en stor del av befolkningen ibyene i Europa for høye konsentrasjoner av bakkenært ozon,nitrogendioksid og svevestøv, og store habitater oglandbruksarealer blir fortsatt utsatt for forsuring, eutrofieringog bakkenært ozon over aksepterte grenseverdier.Symptomene på eutrofiering i kystfarvannet viser ennå baresmå tegn til forbedring.
Luonnonvaroihin kohdistuvienpaineiden vaikutuksesta johtuen olosuhteet, jotkamahdollistaisivat sen, että biologisen monimuotoisuudenmenettämiseen johtava kehityssuunta kääntyisi vuoteen 2010mennessä, eivät näytä vielä toteutuvan.
Luxembourg Tyskland Det forente kongeriket Finland EU Sverige Frankrike Hellas Belgia Italia Østerrike Nederland Portugal Danmark Irland Spania
Luxemburg Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Suomi EU Ruotsi Ranska Kreikka Belgia Italia Itävalta Alankomaat Portugali Tanska Irlanti Espanja
Forbedret miljøeffektivitet
Ekotehokkuuden kehitys
Forbedret teknologi, f.eks. treveiskatalysatorer og renere drivstoff,har gjort at kjøretøyene forurenser mindre.
Teknisten parannusten kuten kolmitoimikatalysaattorien japuhtaamman polttoaineen ansiosta ajoneuvot eivät saastuta yhtäpaljon kuin ennen.∀
Miljøeffektivitet er forholdet mellom økonomisk aktivitet ogdennes negative konsekvenser for miljøet.
Ekotehokkuus on taloudellisen toiminnan ja siihen liittyviennegatiivisten ympäristövaikutusten välinen suhde.
Et viktig mål forbærekraftig utvikling er å bryte, eller ‘frikople’, denneforbindelsen.
Kestävänkehityksen tärkeimpiä tavoitteita on tämän yhteydenkatkaiseminen tai niiden ‘toisistaan erottaminen (decoupling)’.
Bruken av kunstgjødsel og plantevernmidler er fortsattforuroligende, og det samme er utslippene av forsurende stoffer(landbruket bidrar med 31 % av EUs samlede utslipp), særligammoniakk (94 %).
Huolen aiheina ovat yhä lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytönmäärät ja happamoittavista aineista lähtöisin olevat päästöt(EU:ssa maatalouden tuottama osuus näistä päästöistä on 31 %), erityisesti ammoniakki (94 %).
Miljøeffektiviteten forbedres, men i ulik grad, i transport-,energi- og landbrukssektorene.
Kehityson verrattain hidasta ja jatkuva kasvu näillä sektoreilla mitätöiusein jo saavutut tavoitteet.
Utviklingen går relativt sent,og noen av dagens forbedringer motvirkes av fortsatt vekst idisse sektorene.
Kotitaloudet ovat jossain määrinvähentäneet ympäristöön kohdistuvia haittoja.
I husholdningssektoren har det vært litenframgang når det gjelder å redusere miljøkonsekvensene.Innenfor fiskeriene har antallet overbeskattede bestander avkommersiell betydning i europeiske farvann økt.
Kalataloudenpuolella yhä useammat taloudellisesti tärkeät kalakannat on Euroopan vesillä liikakalastettu.
I perioden 1990-99 økte husholdningens energibruk (+10 %),avfallsproduksjon (+14 %) og bileierskap (+17 %) i takt medøkningen i antallet husholdninger (+9 %) og deres konsum(+19 %).
Vuodet 1990-1999 näyttivät seuraavaa kasvua: kotitalouksienenergiankäyttö (+10 %), jätetuotanto (+14 %) ja auton omistus(+17 %) kotitalouksien määrän (+ 9 %) ja kotitalouksien menojen(+19 %) kasvua seuraten.!
Husholdningenes vannforbruk gikk noe ned på 1990-tallet.
Kotitalouksien veden kulutus väheni hiukan 1990-luvulla.
Indikatorer på miljøeffektivitet
Ekotehokkuuden indikaattorit
Energi bruttoprodukt total produksjon i energiforsyningssektoren
Energiantuotanto bruttoarvonlisäys energiasektorin kokonaistuotos
120 energibruk i husholdningene antall biler
120 kotitalouksien energiankäyttö autojen määrä
100 produksjon av kommunalt avfall utslipp av klimagasser
100 yhdyskuntajätteen tuotanto kasvihuonekaasujen päästöt
60 antall husholdninger utslipp av ozonforløpere i troposfæren
60 kotitalouksien lukumäärä alailmakehän otsonia muodostavien aineiden päästöt
40 utslipp av forsurende stoffer
40 happamoittavienaineiden päästöt
Landbruk godstransportenergibruk utslipp av klimagasser bruttoprodukt energibruk
Maatalous kasvihuonekaasujen päästöt tavarankuljetusenergiankäyttö energiankäyttö
100 utslipp av klimagasser
100 kasvihuonekaasujen päästöt
80 forbruk av plantevernmidler utslipp av forsurende stoffer
80 torjunta-aineiden kulutus happamoittavien aineiden päästöt
60 utslipp av ozonforløpere i troposfæren utslipp avforsurende stoffer utslipp av ozonforløpere i troposfæren
60 alailmakehän otsonia muodostavien aineiden päästöt happamoittavien aineiden päästöt alailmakehän otsonia muodostavien aineiden päästöt
40 forbruk av kunstgjødsel
40 lannoitteiden kulutus
Forbindelsen mellom økonomisk vekst og energiforbruk gårikke raskt nok ned til å motvirke veksten i energibruk, somigjen kan føre til økte energirelaterte belastninger på miljøet.
Taloudellisen kasvun ja energiankulutuksen riippuvuustoisistaan ei vähene riittävän nopeasti, jottaenergiankulutuksen kasvu voitaisiin estää. Tämä voi johtaaenergiaan liittyvien ympäristöpaineiden voimistumiseen.