pere/sami_parallel huggingface dataset:
Alternativer til fengsling vil bli emnet for ett av de utvalgteaspekter i neste års rapport, der det vil bli gitt en grundigog detaljert oversikt over slike tiltak i EU. Årsrapporten for iår vil derfor ta opp et konkret aspekt ved alternative strafferfor narkotikabrukere.
Vankilan vaihtoehtoja käsitellään erityiskysymyksenä ensivuoden vuosiraportissa, jossa annetaan kattava jayksityiskohtainen yleiskuva tällaisista toimenpiteistä EU:ssa.Tämänvuotisessa vuosiraportissa käsitellään siksihuumeidenkäyttäjien vaihtoehtoisten rangaistusten tiettyäosa-aluetta.
Initiativer på trappene: narkotikadomstolerogmekling mellom offer og lovbryter
Uusia aloitteita: huumetuomioistuimet sekä sovitteluuhrin ja rikoksentekijän välillä
En rettspraksis med vekt på rehabilitering blir i økendegrad anvendt for å framskynde rettssystemets behandling avikke-voldelige lovbrytere (narkotikabrukere er sterktrepresentert blant disse).
Korjaavaa oikeutta käytetään yhä enemmän muiden kuinväkivaltarikollisten rikosoikeudenkäyntien nopeuttamiseen(heissä on erittäin paljon huumeidenkäyttäjiä).
Dette er i tråd med allmennehensyn ettersom det vil redusere utgiftene til behandlingenav mindre alvorlige lovbrudd i overbelastedestrafferettssystemer.
On yleisenedun mukaista vähentää rikeasioiden käsittelykustannuksiaylikuormitetuissa rikosoikeusjärjestelmissä.
Et av de viktigste utviklingstrekkene erutenomrettslig mekling, som tar sikte på å løse tvistermellom ofre og lovbrytere og bilegge konflikter i forbindelsemed straffesaker.
Yksimerkittävimmistä uutuuksista on tuomioistuinten ulkopuolellatapahtuva sovittelu. Tällä järjestelmällä pyritäänratkaisemaan uhrien ja rikoksentekijöiden välisiä riitojasekä selvittämään kiistat rikosoikeudenkäyntien yhteydessä.
Narkotikadomstoler er ledd i nye strukturer som noen landhar utviklet for å behandle narkotikabrukere som har begåttikke-voldelige lovbrudd.
Huumetuomioistuimet kuuluvat uusiin rakenteisiin, joitajoissakin maissa on kehitetty muihin kuin väkivaltarikoksiinsyyllistyneitä huumeidenkäyttäjiä varten.
Disse domstolene kan utsettedommen og trekke inn personer (dommer, aktor, annetpersonell i rettsvesenet) som tradisjonelt ikke har værtinvolvert i prosessen.
Niissä tuomiotalykätään, ja prosessissa on mukana henkilöitä, jotka eivätperinteisesti ole osallistuneet huumehoitoon (tuomari,syyttäjä ja muut lainvalvontaviranomaiset).
Tanken er å avholde lovbryteren fra åkomme tilbake til det strafferettslige systemet ognarkotikabruken ved hjelp av behandling og det press somstrafferettssystemet utøver.
Tarkoituksena onestää rikoksentekijää palaamasta rikosoikeusjärjestelmäänja jatkamasta huumeidenkäyttöä hoidon jarikosoikeusjärjestelmän painostuksen avulla.
I Nederland gir politiet førstegangslovbrytere mellom 12 og18 år mulighet til å gjøre opp for sine lovbrudd gjennommekling.
Alankomaissa poliisi antaa 12–18-vuotiaille ensikertalaisillemahdollisuuden rikoksen sovitteluun.
I Den tsjekkiske republikk ble det opprettet enprøvetids- og meklingstjeneste i 2000 med ungdom ognarkotikabrukere som viktigste målgruppe.
Tšekissä perustettiinvuonna 2000 ehdonalais- ja sovitteluyksikkö, jonkapääkohteena ovat nuoret ja huumeidenkäyttäjät.
Det ble registrert29 291 saker i 2002, og 765 av disse gjaldtnarkotikarelaterte lovbrudd.
Vuonna2002 se kirjasi 29291 tapausta, joista 765 liittyihuumerikoksiin.
)Se tabell 11 OL: Helse- og sosialtjenester rettet mot narkotikabrukere i fengsler i EU i 2002.
)Ks. taulukko 11 OL: Huumeidenkäyttäjille tarkoitetut sosiaali- ja terveyspalvelut EU:n vankiloissa vuonna 2002.
Utvalgt aspekt 1Evaluering av ‘nasjonale narkotikastrategier’ i Europa
Erityiskysymys 1Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi
Metoder for å vurdere nasjonalenarkotikastrategier
Lähestymistapoja kansallistenhuumausainestrategioiden mittaamiseen miksi toimen tavoitteet saavutetaan tai miksi ne jäävätsaavuttamatta.
Mange land har i den senere tid vedtatt en ‘nasjonalnarkotikastrategi’(146).
Monissa maissa on viime aikoina hyväksytty ”kansallinenhuumausainestrategia” (146).
Her skal vi se på planene forevaluering av disse strategiene, som for første gang nå ermulig i europeisk skala takket være arbeidet som denasjonale kontaktpunktene har satt i gang i år.
Tässä osiossa keskitytäännäiden strategioiden arviointia koskeviin suunnitelmiin.Arviointi on nyt ensimmäisen kerran mahdollista Euroopantasolla kansallisten seurantakeskusten tekemän työnansiosta.
Dettearbeidet har bidratt til å klargjøre henvisningene tilevaluering i de ‘nasjonale narkotikastrategiene’, som ikkealltid er like innlysende eller entydige.
Tässä työssä on selkiytetty ”kansallistenhuumausainestrategioiden” arviointia koskevia viittauksia,jotka eivät aina ole yksiselitteisiä tai selvärajaisia.
Spørsmålet om årsakssammenheng og andre kompleksevitenskapelige spørsmålsstillinger tas opp gjennomevaluering (Tabell 5), som betyr en ‘vurdering av verdien avet offentlig tiltak’ (i dette tilfellet en nasjonalnarkotikastrategi) ‘med henvisning til kriterier’ (relevans,kostnadseffektivitet, virkning) ‘og eksplisitte standarder’(kvalitet, kvantitet) (definisjon hentet fra
Syy-yhteyttä ja muita monitahoisia tieteellisiä kysymyksiäkäsitellään arvioinnissa (taulukko 5), jolla tarkoitetaan”arviota julkisen toimenpiteen merkityksestä” (tässätapauksessa kansallisen huumausainestrategianmerkityksestä) ”arviointiperusteiden” (oleellisuus, tehokkuus,vaikutus) ”ja selkeiden standardien” (laatu, määrä)kannalta (määritelmä julkaisussa Euroopan komissio, 1999)ja joka edellyttää yleensä perusteellisia tutkimuksia.Arvioinnissa on siis kaksi osatekijää: 1) laadukkaisiintietoihin perustuvat eli tieteellisin menetelmin (seuranta japerusteelliset tutkimukset) kerätyt todisteet syy-yhteydestä
Figur 23: Evalueringsnivå i ‘nasjonale narkotikastrategier’
Kaavio 23: Arviointiaste ”kansallisissa huumausainestrategioissa”
Tiltakene for å evaluere europeiske ‘nasjonalenarkotikastrategier’ kan inndeles i tre hovedaktiviteter:1)kartlegging, dvs. rutineinnsamling av data omnarkotikasituasjonen samt tiltak og intervensjoner;2)evaluering av gjennomføringen, dvs. vurdering avmerverdien som er skapt gjennom initiativer som ergjennomført, og gjennom tildelingen av ressurser somnarkotikastrategien legger opp til; og 3) evaluering avvirkningen(ofte kalt vurdering av effektiviteten), envurdering av resultatene (korttidsvirkningene) ogkonsekvensene(147) (langtidsvirkningene) pånarkotikafenomenet som har funnet sted (i hvert fall delvis)som følge av den nasjonale narkotikastrategien
Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden”arviointia koskevat toimenpiteet voidaan jakaa kolmeenpäätoimintoon: 1) seuranta eli rutiininomainen tiedonkeruuhuumeilmiöstä ja sitä koskevista toimenpiteistä,2)täytäntöönpanon arviointi eli aloitteidentäytäntöönpanosta ja huumausainestrategiassa osoitettujenvoimavarojen kohdentamisesta saadun lisäarvon arviointisekä 3) vaikutuksen arviointi(jota kutsutaan yleensävaikuttavuuden arvioinniksi) eli arvio tuloksista (lyhyelläaikavälillä) ja vaikutuksista (147) (pitkällä aikavälillä)huumeilmiöön kansallisen huumausainestrategian tuloksena
Intervensjoner
Toimenpiteet
Den største forskjellen landene imellom når det gjeldermetoder for å evaluere nasjonale narkotikastrategier, liggermellom de som kartlegger narkotikastrategien, og de somsatser på en evaluering av gjennomføringen og/ellervirkningen.
Maat voidaan jakaa kansallisten huumausainestrategioidenarviointia koskevan lähestymistavan perusteella maihin,joissa seurataan huumausainestrategiaa, ja maihin, joissatoteutetaan täytäntöönpanon ja/tai vaikutuksen arviointi.
Kartlegging Innsatsfaktorer og resultater
Seuranta Mitä ovat panokset ja tuotokset?
Evaluering av gjennomføringen Er de planlagte tiltakene gjennomført, og hvilken verdi har resultatene?
Täytäntöönpanon arviointi Onko suunnitelluttoimenpiteettoteutettu ja mikäon niidentulosten arvo?
Evaluering av konsekvenser Har tiltakene påvirket narkotikasituasjonen?
Vaikutuksen arviointi Ovatko toimenpiteet vaikuttaneet huumetilanteeseen?
Begrepet ‘narkotikastrategi’ omfatter også enhver tilsvarende handlingsplansom har sitt utspring i strategien.
Termi ”huumausainestrategia” kattaa myös kaikki vastaavanlaiset strategiaan pohjautuvat toimintasuunnitelmat.
I nasjonale narkotikastrategier skjelnes det ikke alltid klartmellom begrepene kartlegging og evaluering, men det erviktig å være oppmerksom på forskjellen.
Seurannan ja arvioinnin käsitteitä ei aina eroteta selvästitoisistaan kansallisissa huumausainestrategioissa, joten ontärkeää tiedostaa niiden ero.
Kartlegging er enkontinuerlig og systematisk prosess som generererrutinemessige kvantitative og kvalitative data omnarkotikafenomenet og intervensjonene som er iverksatt forå håndtere det.
Seuranta on jatkuva jajärjestelmällinen prosessi, jossa saadaan rutiininomaisestimäärällisiä ja laadullisia tietoja huumeilmiöstä ja sen takiatoteutetuista toimenpiteistä.
Kartleggingen kan gi regelmessigtilbakemelding om; gjennomføringen av aktiviteter
Seurannassa ei kuitenkaan yleensäsaada tietoa strategian vaikutuksista tai vastauksia siihen,
)Definert i kapittel 1, s.
)Määritelmä on luvussa 1, s.
17.)For enkelhets skyld vil vi her bruke uttrykket ‘evaluering av virkningen’ i betydningen evaluering både av ‘resultater’ og av ‘konsekvenser’, to heltforskjellige vitenskapelige øvelser som relevant litteratur vanligvis skjelner mellom.)En uttømmende evaluering ville også omfatte en vurdering av kostnadseffektivitet, en bred måling av kostnadene ved å oppnå de aktuelle resultatene ogvirkningene.
17.)Yksinkertaisuuden vuoksi ilmauksella ”vaikutuksen arviointi” tarkoitetaan tässä sekä tulosten että vaikutusten arviointia. Nämä varsin erilaiset tieteellisettoimenpiteet erotetaan yleensä toisistaan alan kirjallisuudessa.)Kattava arviointi sisältäisi myös tehokkuuden arvioinnin, jossa mitataan karkeasti saatujen tulosten ja vaikutusten kustannuksia.
Data om dette aspektet var imidlertid bare tilgjengelig for Spania (se nedenfor).
Tätä osa-aluetta koskeviatietoja saatiin kuitenkin vain Espanjasta (ks. jäljempänä).
Tabell 5: Vanlig brukte begreper innen evaluering (metoder for evaluering av behandlingstiltak av strukturell art)
Taulukko 5: Yleisesti käytettävät arviointitermit rakenteellisten toimien arviointimenetelmät
Evaluering av en intervensjon i sin fulle bredde
Toimenpiteen arviointi sen kokonaisuudessa
I hvilken grad intervensjonen ikke inneholder logiske selvmotsigelser/intervensjonen ikke er i strid med andre intervensjoner med lignende målsettinger
Se, missä määrin toimenpiteen logiikka ei ole ristiriitainen/toimenpide ei ole ristiriidassa muiden toimenpiteiden kanssa, joilla on samankaltaisia tavoitteita
I hvilken grad en intervensjons målsettinger er relevante for de behov, problemer og problemstillinger den er rettet mot
Se, missä määrin toimenpiteen tavoitteet vastaavat käsiteltäviä tarpeita, ongelmia ja kysymyksiä
I hvilken grad intervensjonen medfører en maksimering/minimering av positive/negative konsekvenser på andre økonomiske, sosiale ellermiljøpolitiske områder
Se, missä määrin myönteiset/kielteiset heijastusvaikutukset muihin talous-, sosiaali- tai ympäristöpolitiikan aloihin maksimoidaan/minimoidaan
I hvilken grad effektene motsvarer de behov, problemer og problemstillinger intervensjonen var rettet mot
Se, missä määrin vaikutukset vastaavat käsiteltäviä tarpeita, ongelmia ja kysymyksiä
Effektivitet
Vaikuttavuus
I hvilken grad intervensjonen fører til oppnåelse av målsetningen
Se, missä määrin asetetut tavoitteet saavutetaan
Evalueringsverktøy for å vurdere intervensjonens kostnadseffektivitet
Arviointiväline, jolla mitataan tehokkuutta
Evalueringsverktøy for å vurdere fordelene ved intervensjonen fra den samlede målgruppens posisjon i forhold til den pengemessige verdien av allekonsekvenser av intervensjonen
Arviointiväline, jolla mitataan toimenpiteen hyötyjä koko asianomaisen ryhmän näkökulmasta ja toimenpiteen kaikkien seurausten rahallisen arvon pohjalta
Det som er finansiert og oppnådd (eller konkretisert) ved hjelp av ressursene bevilget til en intervensjon
Se, mikä on rahoitettu ja saavutettu (tai toteutettu) toimenpiteeseen myönnetyillä varoilla
Den følge intervensjonen får for målgruppen etter at de har deltatt i intervensjonen eller etter at et offentlig tilbud er kommet på plass, eventuelt denindirekte følge intervensjonen får for andre berørte, som kan være vinnere eller tapere
Seuraus toimenpiteen suorille kohteille sen jälkeen, kun ne ovat osallistuneet toimenpiteeseen, tai sen jälkeen, kun julkinen hanke on saatu valmiiksi, taikkavälillinen seuraus muille kohteille, jotka saattavat hyötyä tai kärsiä siitä
Europakommisjonen, 1999), og som vanligvis kreverdybdestudier for å kunne utføres. Grunnelementet ievaluering er derfor tosidig: 1) bevis, basert på data avgod kvalitet, dvs. data innsamlet ved hjelp av vitenskapeligemetoder (kartlegging og dybdestudier), for at det erårsakssammenheng mellom gjennomføringen av en politikkog en forandring i fenomenet som studeres; og 2) enverdivurdering av virkningen som er oppnådd, som til sluttmå knyttes til beslutningstaking.
politiikan täytäntöönpanon ja tutkittavan ilmiön muutoksenvälillä sekä 2) arvio vaikutuksesta (tämä on lopultayhdistettävä päätöksentekoon).
I praksis er begrepet ‘evaluering’ uløselig knyttet sammenmed ‘kartlegging’, men selv om noen dokumenterbehandler de to begrepene som synonyme, bør det minnesom at kartlegging ikke er det samme som evaluering (selvom kartlegging så absolutt inngår i evalueringen).
Käytännössä ”arvioinnin” käsite liittyy erottamattomasti”seurantaan”, mutta vaikka näitä termejä pidetäänsynonyymeina joissakin asiakirjoissa, on syytä pitäämielessä, ettei seuranta merkitse samaa kuin arviointi(seuranta on tosin osa arviointia).
En av grunnene til dette kan være atekstern evaluering medfører betydelige kostnader (Dentsjekkiske republikks nasjonale rapport, s. 114).
kansallinen raportti, s. 67).
I Ungarns og Polens nasjonalenarkotikastrategier foreslås det et system for oppfølging avutførelsen av oppgavene (nasjonale Reitox-rapporter), mens Slovenia ennå ikke har utført noen evaluering selv om dennye nasjonale strategien ‘planlegger regelmessig evalueringav gjennomføringen’ (Slovenias nasjonale rapport, s.
Unkarin ja Puolan kansallisissahuumausainestrategioissa on järjestelmä tehtävientoteutumisen seurantaan (Reitoxin kansalliset raportit), mutta Sloveniassa ei ole toistaiseksi tehty arviointia, vaikka uudenkansallisen strategian mukaan ”täytäntöönpanoaarvioidaan säännöllisesti” (Slovenian kansallinen raportti,s.61).
61).ILitauen vil gjennomføringen av den nasjonalenarkotikastrategien (2004–2008) bli iverksatt ‘i forhold tillandets økonomiske ressurser’ (Litauens nasjonale rapport,s. 35).
Liettuan kansallinen huumausainestrategia (vuosiksi2004–2008) pannaan täytäntöön ”maan taloudellistenmahdollisuuksien mukaisesti” (Liettuan kansallinen raportti,s. 35).
Og den nye nasjonale narkotikastrategien i Estland‘omfatter kartleggings- og evalueringskomponenter samtdefinerer prestasjonsindikatorer’ (Estlands nasjonalerapport, s. 86).
Viron kansallinen huumausainestrategia ”sisältääseurantaa ja arviointia koskevat osatekijät sekä määrittäätulosindikaattorit” (Viron kansallinen raportti, s. 86).
I Storbritannia ble ’Den oppdaterte nasjonalenarkotikastrategien’ utgitt i 2002 etter en omfattenderevisjon som innarbeidet evidensgrunnlaget, inkludertevalueringer av tilbuds- og etterspørselskomponentene.Dennasjonale narkotikastrategien blir ‘kartlagt’,‘ettersporet’ og ‘prestasjonsstyrt’, men ikke ‘evaluert’(Storbritannias nasjonale rapporter, s. 106).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ajantasaistettu kansallinenhuumeiden vastainen strategia julkaistiin vuonna 2002laajan katsauksen jälkeen, jossa otettiin huomioonnäyttöperusta, mukaan lukien arvioinnit sen kysynnän jatarjonnan tekijöistä. Kansallista huumausainestrategiaa”seurataan”, ”jäljitetään” ja ”tulosjohdetaan”, mutta sitä ei”arvioida” (Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinenraportti, s. 106).
I Norge er enav målsetningene i den nye handlingsplanen motrusmiddelproblemer å utvikle et system for å måle i hvilkengrad planens mål og delmål blir oppnådd (Norgesnasjonale rapport, s. 65).
Norjan uudessa huumausaineita jaalkoholia koskevassa toimintasuunnitelmassa halutaankehittää järjestelmä, jolla mitataan suunnitelmantavoitteiden ja alatavoitteiden saavuttamisastetta (Norjankansallinen raportti, s. 65).
I Den tsjekkiske republikksnasjonale narkotikapolitiske strategi for 2001–2004defineres mål, målsettinger, delmål, suksessindikatorer og
Tšekin vuosien 2001–2004kansallisessa huumausainepoliittisessa strategiassamääritetään päämäärät, tavoitteet, pyrkimykset,onnistumisen indikaattorit ja tehokkuuden arviointivälineetstrategian kussakin pilarissa.
I Finland og Sverige (Finlands nasjonale rapport, s. 113;Sveriges nasjonale rapport, s.
Suomessa ja Ruotsissa (Suomen kansallinen raportti,s.113; Ruotsin kansallinen raportti, s.
75–76) legger de nasjonalenarkotikastrategiene større vekt på å kartleggegjennomføringen av strategien enn på å evaluerevirkningen av den.
75–76) kansallisissahuumausainestrategioissa painotetaan enemmän strategiantäytäntöönpanon seurantaa kuin sen vaikutuksen arviointia.Ruotsissa vuonna 2002 nimetty huumekoordinaattorivarmistaa, että kansallista toimintasuunnitelmaa seurataan(vuosiraporteissa).
Utvalgt aspekt 1: Evaluering av ‘nasjonale narkotikastrategier’ i Europa nasjonale handlingsplanen følges opp (i årsrapporter).IFinland er det også planlagt forskning for å fastlegge endel normer som narkotikaforvaltningen skal kartlegge ogevaluere sine aktiviteter opp mot.
Erityiskysymys 1: Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi kolmivuotisessa ohjelmassa edistetään arviointia ehkäisynja sosiaalisen kuntouttamisen alalla.
Den var således i det altvesentlige en vurdering av framdriften som oppnåelsen avoperasjonelle målsettinger skulle vurderes i forhold til.IIrland krever den nasjonale narkotikastrategien ‘enuavhengig evaluering av effektiviteten ved programmetsamlet sett innen utgangen av 2004’ (National Drugs Strategy 2001–2008: Building on Experience,s.
Näyttääkuitenkin siltä, että arvio pikemminkin käsittää tutkimuksensiitä, missä laajuudesta huumestrategia on toteutettu jaonko se täyttänyt strategiset tavoitteensa – ei niinkäänkattavaa arviointia strategian vaikutuksista huumeidenkäyttöön.
I Portugalforutsetter narkotikastrategien ‘en ekstern, uavhengigevaluering av gjennomføringen samlet sett og sektorvis’(Portugals nasjonale rapport, s. 65).
Portugalin huumausainestrategian mukaan ontehtävä ”ulkopuolinen riippumaton arviointi sen yleisestä jaalakohtaisesta täytäntöönpanosta” (Portugalin kansallinenraportti, s. 65).
Det rapporteres ogsåom en intern evalueringsprosess.
Lisäksi toteutetaan sisäinenarviointiprosessi.
Blant de landene som presenterer en evaluering enten avgjennomføringen av den nasjonale narkotikastrategien ellerav dens effektivitet, er Hellas, Spania, Frankrike, Irland og Portugal. De spanske og greske strategiene viser til’evaluering av effektiviteten’.
Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa ja Portugalissatehdään arviointi joko kansallisen huumausainestrategiantäytäntöönpanosta tai sen vaikuttavuudesta (taulukko 6).Espanjan ja Kreikan strategioissa viitataan ”vaikuttavuudenarviointiin”.
I Spania krever den nasjonale9-årsstrategien en evaluering av gjennomføringen, samletsett og sektorvis etter halvgått løp, i 2003 og i 2008. Måleter ’å gjøre politikken mer effektiv og kostnadseffektiv’(Spanias nasjonale rapport, s.
Espanjan 9-vuotisen kansallisen strategianmukaan yleinen ja alakohtainen täytäntöönpano onarvioitava keskipitkällä aikavälillä, vuosina 2003 ja 2008.Tavoitteena on ”parantaa julkisen politiikan vaikuttavuuttaja tehokkuutta” (Espanjan kansallinen raportti, s.
85) gjennom å målekvantiteten og kvaliteten på tjenestetilbudet. I Hellas pekerden nye handlingsplanen mot narkotika for 2002 likeledespå ekstern evaluering av den samlede effektiviteten avpolitikken som blir ført, noe som kan finne sted i framtiden,på grunnlag av EUs og internasjonale indikatorer (Hellas’nasjonale rapport, s. 110).
85)mittaamalla tarjottavan palvelun määrää ja laatua.Vastaavasti Kreikan uudessa huumausaineita koskevassatoimintasuunnitelmassa vuodeksi 2002 viitataantoteutettujen politiikkojen yleisen vaikuttavuudenulkopuoliseen arviointiin, joka saatetaan tehdätulevaisuudessa ja joka perustuu EU:n ja kansainvälisiinindikaattoreihin (Kreikan kansallinen raportti, s. 110).
I Frankrike, Irland og Portugal krever de nasjonale narkotikastrategiene en samlet(149
Muissa maissa (Kypros, Latvia,Malta ja Slovakia sekä Bulgaria, Romania ja Turkki)kansallisten huumausainestrategioiden arviointiin ei oleriittävästi tietoja (eikä strategioita aina edes ole).
) ogsektorvis evaluering, og i noen tilfeller av effektiviteten (Irlands nasjonalerapport).
Arviointi: ”ennakkoarviointi”,”väliarviointi” ja ”jälkiarviointi”
I de medlemsstatene som strengt tatt ikke har noen‘nasjonal narkotikastrategi’, har samlet evaluering blitt møttmed liten interesse i de senere år, selv i land som har enkultur for evaluering av konkrete narkotikaprosjekter.
EU:n toiminnan arviointia koskevassa oppaassa (Euroopankomissio, 2003)arviointien tekemiseen esitetään neljäpääsyytä: 1) ne edistävät toimenpiteiden suunnittelua, 2) ne
INederland, der forskning, kartlegging og evalueringtradisjonelt har vært et ledd i narkotikapolitikken, tar f.eks.en ny (2002) ‘statlig styringsstrategi’ sikte på å gi offentligeforvaltningsorganer (herunder organer som er involvert ihelsevern og narkotika) retningslinjer for praktiskgjennomføring (Nederlands nasjonale rapport, s.
Ranskan, Irlannin ja Portugalin kansallisissahuumausainestrategioissa vaaditaan kokonaisarviointia(149)ja alakohtaista arviointia, joissakin tapauksissa myösvaikuttavuuden arviointia (Irlannin kansallinen raportti).Saadut tiedot osoittavat kuitenkin, että tähänastisetarvioinnit ovat koskeneet pikemminkintäytäntöönpanoastetta kuin strategian vaikuttavuutta.Ranskassa vuosien 1999–2002 kolmivuotisentoimintasuunnitelman arviointi (jonka Observatoire Françaisdes Drogues et des Toxicomanies (OFDT)toteutti vuodesta2000 vuoteen 2003) sisälsi sekä ”kokonaisarvioinnin” ettäviiden ensisijaisen ohjelman(150) arvioinnin. Arviointi eikoskenut toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta yleiseenhuumetilanteeseen.
83–4).Og i Østerrike, der for øvrig den narkotikarelatertekartleggingen er blitt betydelig bedre i de senere år, har
Siinä arvioitiin siis lähinnä etenemistäarvioituihin toiminnallisiin tavoitteisiin nähden.
Tabell 6: Hovedpunkter i evalueringen av en del nasjonale strategier
Taulukko 6: Joidenkin ”kansallisten huumausainestrategioiden” arvioinnin ominaispiirteitä
‘Nasjonal narkotikastrategi’
”Kansallinen huumausainestrategia”
Evalueringens omfang
Arvioinnin kohde
Evalueringens mål
Arvioinnin tavoite
Evalueringens varighet
Arviointijakso
Nasjonal narkotikastrategi, 2000–2008
Kansallinen huumausainestrategia 2000–2008
Gjennomføring
Täytäntöönpano
Treårig plan mot narkotika og for forebygging av avhengighet, 1999–2001
Kolmivuotinen suunnitelma huumeiden torjumiseksi ja riippuvuuksien ehkäisemiseksi, 1999–2001
Nasjonal strategi for bekjempelse av narkotika 1999, Handlingsplan 2000–2004
Kansallinen strategia huumeiden torjumiseksi 1999; toimintasuunnitelma 2000–2004
)Samlet evaluering: evaluering av en intervensjon i sin fulle bredde (Tabell 5).)1) De regionale avtalene om målsettinger innen helse og justis, 2) den interdepartementale politikken for opplæring av fagpersonell, 3) regionaleprogrammer for forebygging av rusmiddelavhengighet, 4) forsøk med utekontakter fra spesialiserte institusjoner for å gi generell omsorg til mennesker medrusatferd, og 5) risikoreduserende programmer i 18. arrondissement i Paris.
)Kokonaisarviointi: toimenpiteen arviointi kokonaisuudessaan (taulukko 5).)1) Terveydellisiä ja oikeudellisia tavoitteita koskevat alueelliset sopimukset, 2) ammatillista koulutusta koskeva ministeriöiden välinen politiikka, 3) alueellisetperiaateohjelmat huumeriippuvuuden ehkäisemiseksi, 4) erityisyksiköiden kenttätyökokeilut yleisen hoidon antamiseksi henkilöille, joilla ilmeneeriippuvuuskäyttäytymistä, sekä 5) riskejä vähentävät ohjelmat Pariisin 18. kaupunginosassa.
Det kan imidlertid forventes at nåren narkotikastrategi avløses av en ny, vil ex-ante- og ex-post-evalueringer flyte sammen, noe som vil resultere i ensyklisk prosess der sluttresultatene av den første strategienvil gi impulser til den neste strategien (Figur 24).
Kaavio 24: Arviointi syklisenä prosessina parantavat toimenpiteiden laatua, 3) ne helpottavatvoimavarojen tehokasta kohdentamista (eli tehokkuus) ja 4)
I de øvrige landene(Kypros, Latvia, Malta og Slovakia samt i Bulgaria,Romania og Tyrkia) finnes det for lite informasjon til årapportere om evaluering av nasjonale narkotikastrategier(hvis slike i det hele tatt finnes).
Arviointi(ennakkoarviointi – jälkiarviointi) ne kertovat toimenpiteiden tuloksista (eli vastuuvelvollisuus)Samassa oppaassa kuvataan arvioinnin kolmea vaihetta:ennakkoarviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia.
Et annet viktig spørsmål som de ’nasjonalenarkotikastrategiene’ fører med seg, er om de som gjørevalueringen bør være ‘interne’ eller ‘eksterne’ i forhold tilorganisasjonen.Det finnes eksempler på begge deler, oghver type har sine fordeler og ulemper.
Täytäntöönpano Strategian toteuttaminen paikan päällä, tulosindikaattoreiden määrittäminen ja tarkastaminen suuntaviivojen ja tavoitteiden vahvistaminen, toimenpiteiden ja tietyllä aikavälillä saavutettavien päämäärienyksityiskohtainen määritteleminen
I retningslinjene for evalueringen av EU-aktiviteter(Europakommisjonen, 2003) pekes det på firehovedgrunner for å gjennomføre evalueringer: 1) bidra tilutformingen av intervensjoner, 2) forbedre kvaliteten påintervensjonen, 3) bidra til en effektiv fordeling avressursene (dvs. kostnadseffektivitet), og 4) rapportere omhva som er oppnådd med intervensjonen (dvs.ansvarlighet).
Ennakkoarviointi tehdään ennen täytäntöönpanoatoiminnan tarpeen arvioimiseksi tai perusrakenteidenluomiseksi. Ennakkoarvioinnista raportoidaan kansallisissahuumausainestrategioissa tarkistusprosesseina niidenparlamentaaristen valiokuntien, valtion toimikuntien taiministeriöiden ohjauksessa, jotka mainitaan useankansallisen huumausainestrategian perustaksi (Belgia,Saksa, Espanja, Irlanti, Portugali, Ruotsi).
De samme retningslinjene beskriver treevalueringstrinn: ‘ex-ante’ (før), midtveis og ‘ex-post’ (etter).
Termi ”huumausainestrategia” kattaa myös kaikki vastaavanlaiset strategiaan pohjautuvat toimintasuunnitelmat.
Interne evaluerere har bedre kjennskap til strukturene ogkommunikasjons-mekanismene, er fortrolig medorganisasjonen og emnet evalueringen gjelder samt har letttilgang til datakildene.
tietolähteisiin. He saattavat kuitenkin puolustellaepäonnistumisia, eivätkä he välttämättä halua tehdäsellaisia huomioita tai ehdottaa sellaisia muutoksia, joitavoitaisiin pitää uhkana organisaatiossa.
De kan imidlertid være tilbøyelige tilå unnskylde manglende oppfylling av målsettinger og væremindre villige til å gjøre merknader eller foreslå endringersom kan oppfattes som en trussel mot organisasjonen.Eksterne evaluerere vil derimot stå for en mer objektiv ogpålitelig synsvinkel fordi de ikke er involvert iorganisasjonen, men de kan ha større vansker med å fåtilgang til informasjonskilder, og de står i fare for å prøve åtilfredsstille kunden ved å legge fram så gode resultater sommulig. Dessuten er det vanligvis dyrt med eksterneevaluerere.
Sen sijaanulkopuolisten arvioijien näkemyksen pitäisi olla puolueetonja luotettava, koska he eivät kuulu organisaatioon, muttaheillä voi olla vaikeuksia päästä käsiksi tietolähteisiin, ja hesaattavat pyrkiä miellyttämään asiakasta esittämällä hyviätuloksia.
Det må derfor treffes et valg mellom på den eneside en bedre forståelse av situasjonen og muligheten til åoppnå objektivitet i informasjonen, og på den annen sidestørre objektivitet og ekspertise i evalueringen.
Ulkopuoliset arvioijat ovat myös yleensä kalliita.Arvioinnissa on siis valittava yhtäältä paremmantilannekuvan ja tiedonsaantimahdollisuuden, toisaaltapuolueettomuuden ja asiantuntijuuden välillä.
De fleste medlemsstatene synes å foretrekke en blandettilnærmingsmåte.
Näin on tehty Ranskassa, jossa toimintasuunnitelman loppuarvioinnintavoitteena oli tarkistaa toimenpiteitä ja tavoitteita uuttahuumausainesuunnitelmaa varten.
I Irland vil midtveisevalueringen av den
Samaa ehdotetaanvuodeksi 2008 Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa.
Figur 24: Evaluering som en syklisk prosess
Tässäsyklisessä prosessissa aiemman strategian lopputuloksiahyödynnetään tulevassa strategiassa (kaavio 24).
I de spanske, irske og portugisiske ’nasjonalenarkotikastrategiene’ rapporteres midtveisevaluering som etverktøy for å tilpasse intervensjonene og målsettingene‘underveis’.
Toinen ”kansallisissa huumausainestrategioissa” käsiteltäväkeskeinen kysymys liittyy siihen, pitäisikö arvioinnistavastaavien henkilöiden olla organisaation ”sisällä” vai sen”ulkopuolella”.
Metoden med tilpasning ‘underveis’ er ikkebegrenset til land som er i gang med en reellevalueringsprosess.
Kummastakin löytyy esimerkkejä jakummassakin on omat etunsa ja haittansa.
Gjennomføring Levering av strategien i felten, fastsettelse og kontroll av ytelsesindikatorer fastsette retningslinjer og målsettinger, definere detaljerte tiltak og mål som skal oppnås innenfor et visst tidsrom
Politiikan yhtenätavoitteena (tavoite nro 11) on tupakoinnin jaalkoholinkäytön vähentäminen, huumeista ja dopingistavapaan yhteiskunnan saavuttaminen sekärahapeliriippuvuuden haittavaikutusten vähentäminen.
Begrepet ‘narkotikastrategi’ omfatter også enhver tilsvarende handlingsplansom har sitt utspring i strategien.
Sisäisillä arvioijilla on laaja tietämys rakenteista javiestintämekanismeista, he tuntevat hyvin organisaation jaarvioinnin kohteen, ja he pääsevät helposti käsiksi
Ex-post-evaluering spenner over hele intervensjonsperioden,vanligvis med særlig fokus på intervensjonens endeligeresultater, med sikte på å få fram informasjon som kanvære nyttig for framtidige tiltak.
Kaikissa maissa, joissa toteutetaan arviointiprosessi,kansallinen koordinointivirasto vastaa arviointiprosessin
Utvalgt aspekt 1: Evaluering av ‘nasjonale narkotikastrategier’ i Europa
Erityiskysymys 1: Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi analyysia pidetään yleensä merkityksettömänä, ja sesisältyy tutkimustoimiin vain harvoin.
Eksperter og fagfolk påminner om at for å kunne gjøre envitenskapelig evaluering av en strategi, må målsettingenevære formulert på en klar, entydig, målbar måte og‘generelle’ og ‘operasjonelle målsetninger’ holdes atskilt,men også knyttes sammen.
Arviointia koskevat rajoitukset järjestämisestä ja toteuttamisesta: Ranskassa ministeriöidenvälinen valtuuskunta (MILDT), Espanjassa PNSD,Portugalissa huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurannan laitos (IDT), Irlannissa Drugs Directorate,Ruotsissa huumekoordinaattorin virasto ja ”Belgiassa senvuoden 2001 strategian” mukaan Cellule Drogue, kunhanse aloittaa toimintansa.
‘Operasjonelle målsettinger’ måi virkeligheten betraktes som en måte å konkretisere‘generelle målsettinger’ på. Deretter bør det fastsettesytelsesindikatorer for å måle i hvilken grad målsettingene eroppfylt.
Näiden virastojen sisällähuumausaineiden seurantakeskukset, jotka ovat yleensäsamat kuin Reitoxin kansalliset seurantakeskukset, antavatarviointiin tarvittavat tiedot ja vastaavat joskus myösarvioinnin teknisestä toteutuksesta.
Ennå kan bare noen få nasjonalenarkotikastrategier inkluderes i denne kategorien.
Tavoitteet ja indikaattorit
Kostnadseffektivitet nasjonale narkotikastrategien bli utført i 2005 av eksternekonsulenter under ledelse av en tverrsektoriellstyringsgruppe, i Portugal vil interne medarbeidere ogeksterne konsulenter foreta en evaluering avhandlingsplanen for 2000–2004, og i Frankrike hareksterne evaluerere og medarbeidere ved OFDT stått forulike aspekter av evalueringen av den treårigehandlingsplanen.
Tutkimusyhteisössä myönnetään, että huumepolitiikanvaikuttavuutta on erittäin vaikea määrittää. Asiantuntijat jaammattilaiset varoittavat julkisen politiikan vaikutustenarviointiin liittyvistä vaaroista: siinä on otettava huomioon”aiheen monitahoisuus” sekä ”monenlaiset syy- jaseuraussuhteet”.
I Spania gjennomføresmidtveisevalueringen (2004) av medarbeidere i dennasjonale narkotikaplanen (PNSD), mens den greske planenforutsetter ekstern evaluering.
Syy-yhteyttä huumepolitiikan sekä sentulosten ja vaikutusten välillä voi todellakin olla vaikeahavaita, koska toimenpiteitä ja mitattavia vaikutuksia onpaljon ja koska mahdolliset ulkoiset tekijät (sekoittavat tekijät)voivat vaikuttaa tilanteeseen (esimerkiksi sosioekonomisetolot, alakulttuurit).
I Sverige vil Folkhälsoinstitutetevaluere folkehelsepolitikken gjennom måling av ulikelivsstilsvariabler. En målsetting for politikken (nr. 11) er:’minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt frånnarkotika och dopning samt minskade skadeverkningar avöverdrivet spelande’.
Jonkin tutkimuksen mukaanbehavioraaliset ja yhteiskunnalliset tekijät voivat vaikuttaahuumeilmiöön enemmän kuin poliittiset toimenpiteet.
Få nasjonale strategier sier noe særlig om nytte/kostnadsanalyser eller om kostnadseffektivitets-analyser, untatt denspanske strategien, som nevner at evalueringen av dennasjonale strategien også skal forsøke å målekostnadseffektiviteten ved den offisielle politikken.
Huumeidenkäytön laittomuus voi myös olla suuri estetiedonkeruussa, joka on välttämätön työkalu kaikissaarviointiprosesseissa.
Selv omoffentlige forvaltninger er opptatt av budsjetter ogkostnader, er det en generell mangel på kunnskaper omtotalkostnadene ved de offentlige intervensjonene pånarkotikaområdet (noe som også ble fastslått i fjoråretsrapport, EONN, 2003b).
Näin huumeilmiön monet merkittävätosa-alueet voivat jäädä huomaamatta.
Denne typen analyser blirgenerelt betraktet som marginal og tas med i bare noen fåforskningsaktiviteter.
Huumeidenvastaisten toimenpiteiden arviointi on siis suunniteltavahuolellisesti, ja sen tuloksia on tulkittava varoen.
Forskerne erkjenner generelt at det er meget vanskelig åfastslå om en narkotikapolitikk er effektiv eller ikke.Eksperter og fagfolk peker advarende på problemeneknyttet til evaluering av virkningene av en offentlig politikk,idet det må tas hensyn til ‘kompleksitetsnivåene’ og en‘mengde årsaks- og virkningssammenhenger’.
Tutkittujen tietojen perusteella näyttää siltä, että arvioinnillatarkoitetaan ”kansallisissa huumausainestrategioissa”yleensä täytäntöönpanon – edistymisen, saavutusten, jopaepäonnistumisten – mittaamista ja lopulta jonkinlaisenarvion esittämistä siitä, eikä siinä niinkään arvioidavaikutusta yleiseen huumetilanteeseen.
Det kan rettog slett være vanskelig å påvise noen årsakssammenhengmellom en narkotikapolitikk og resultatet og virkningen avden på grunn av mangfoldet av intervensjoner og effektersom skal måles samt eventuelle eksterne faktorer(forvirrende faktorer) som påvirker virkeligheten (f.eks.sosioøkonomiske forhold, subkulturer).
Tämä on tärkeäpäätelmä. Useimmat maat, joissa on monenvuosikymmenen ajan ollut huumeongelma, ovat nyt valmiita(tai halukkaita) luomaan seurantajärjestelmien avullaperustan huumeilmiön ja omien toimiensa vaikutustenmittaamiselle.
En del forskningtyder på at narkotikafenomener kan avhenge mer avatferds- og samfunnsmessige faktorer enn av politiske tiltak.
Huumepolitiikkaa voidaan siis pitäävastuullisempana kuin koskaan, mikä on jo sinänsämerkittävä saavutus.
Dessuten kan narkotikabrukens illegale karakter være etalvorlig hinder for datainnsamlingen, som er et vesentligverktøy i enhver evalueringsprosess, slik at mange viktigeaspekter ved narkotikafenomenet ikke blir identifisert.Evaluering som gjelder intervensjoner på narkotikaområdetmå således gjennomtenkes nøye, og resultatene av den måtolkes med forsiktighet.
Muutamassa maassa on menty vielä pitemmälle, sillä neovat ilmoittaneet toteuttavansa seurantajärjestelmienkehittämisen lisäksi ”kansallisen huumausainestrategian”täytäntöönpanon arvioinnin, jolla ne tarkoittavat kokostrategian tai sen osan hyödyllisyyttä arvioivaa tieteellistätutkimusta. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan saatu merkkejäkansallisten huumausainestrategioiden vaikutuksentieteellisestä arvioinnista.
Både internasjonale og’nasjonale narkotikastrategier’ henviser til meget ‘generellemålsetninger’ som f.eks. ‘redusere risikoene fornarkotikabrukere’ eller ‘mål om et rusmiddelfritt samfunn’,eller også til ‘operasjonelle målsettinger’ som f.eks. ‘økeantallet behandlingsplasser’ eller ‘opprette et narkotikasamordningsorgan’.
Vain harvassa kansallisessa strategiassa mainitaankustannus-hyötyanalyysi tai kustannus-vaikuttavuusanalyysi,mutta Espanjan strategiassa todetaan, että kansallisenstrategian arvioinnissa pyritään mittaamaan myös julkisenpolitiikan tehokkuutta.
De generelle målsettingene er viktige som grunnlag forden nasjonale narkotikapolitikken som identifiserer enretning, men er vanskelige å måle; de operasjonellemålsettingene opplyser at det skal iverksettes kvalitative ogkvantitative tiltak, noe som skulle tilsi at de er lettere åmåle.
Maissa, joissa on omaksuttu jäsennetty lähestymistapahuumepolitiikkaan eli joissa on kirjallinen, tavoitekeskeinen,
Dette er en hypotese som selvsagt måbekreftes av ytterligere forskning.
Kaavio 25: Jäsennetyn huumepolitiikan tärkeimmät ominaispiirteet
Dataene som er gjennomgått synes å vise at ‘nasjonalenarkotikastrategier’ vanligvis oppfatter evaluering som det åmåle gjennomføringen – framdrift, resultater, til og medfiaskoer – og deretter foreta en viss vurdering av dette,heller enn å evaluere virkningen på narkotikasituasjonensamlet sett. Dette er en viktig konklusjon.
”Huumausainestrategia” kirjallinen,tavoitehakuinen,ajoitettu, kattava yleinen ”kansallinen huumausainestrategia”, keskitettykoordinointimekanismi sekä kansallinen koordinaattori javankka seurantajärjestelmä, on yleensä kehittynytarviointiprosessi (kaavio 25).
Noen få land har gått videre og kunngjort at de ikke barevil utvikle kartleggingssystemer, men også foreta enevaluering av gjennomføringen av den ‘nasjonalenarkotikastrategien’, og med dette mener de envitenskapelig studie for å vurdere gode og mindre godesider ved hele eller deler av strategien.
Näyttää siltä, että jäsennettylähestymistapa on paitsi merkki taloudellisesta japoliittisesta sitoutumisesta myös edellytys kansallistahuumausainestrategiaa koskevan arvioinnin kehittämiselle.Tämä hypoteesi pitää vielä vahvistaa lisätutkimuksissa.
Kartleggingssystem
Seurantajärjestelmä
Rutinemessig evaluering
Keskitetty koordinointi
Økonomiskog politiskforpliktendeengasjement praktiske indikatorer, systematiserte data, kontrollert kvalitet bidra til utforming og kvalitetsforbedring av intervensjonene
Taloudellinenja poliittinensitoutuminen käyttökelpoisetindikaattorit,systematisoidut tiedot,valvottu laatu päätösvalta,vastuuvelvollisuus,johtajuus, tietoihinpääsy, taloudellinenriippumattomuus
Sentral koordinering beslutningsmyndighet, ansvarlighet, ledelse, tiltang til informasjon, økonomisk selvstendighet
Rutiiniarviointi auttaasuunnittelemaanja parantamaantoimenpiteitä
Land som legger til grunn en mer strukturerttilnærmingsmåte for narkotikapolitikken, dvs. som har enskriftlig, målstyrt, samlet ‘nasjonal narkotikastrategi’, etsentralt samordningsorgan, og endog en nasjonalkoordinator så vel som et solid kartleggingssystem,rapporterer vanligvis om en mer avansertevalueringsprosess (Figur 25).
Seurannan ja arvioinnin yleistyminen on lisännyt tietämystähuumeongelmasta EU:n alueella, mikä mahdollistaa tietoonperustuvien päätösten tekemisen. Arviointi tunnustetaannykyisissä huumausainestrategioissa vastuuvelvollisuuden,tuloksellisuuden ja taloudellisen varovaisuuden olennaiseksiosaksi.
Det synes som omeksistensen av en mer strukturert tilnærmingsmåte, som iseg selv er et tegn på økonomisk og politisk satsing, er ennødvendig forutsetning for en mer utviklet metodikk nårdet gjelder evaluering av den nasjonale
Arviointi sisältyy jo moniin hankkeisiin jaerityistoimiin huumausaineiden alalla. Jos se ulotetaankaikkiin merkittäviin huumepoliittisiin toimenpiteisiin,Euroopan kansallisten huumausainestrategioidenvaikuttavuuden mittausta voidaan vähitellen parantaa.
Innledning endringene i forbruksmønsteret i Europa, utviklingen ogutbyggingen av rapporteringssystemene og til og med ta ibetraktning en endring i selve rusmiddelets karakter.
Johdanto paraneminen sekä itse huumeen muuttuva luonne.
Dissetemaene tas opp i dette utvalgte aspektet, som tar for segcannabisproblemene i kontekst, og som tar sikte på å få igang en mer opplyst debatt om den mulige innvirkningensom denne mest vanlige formen for illegal rusmiddelbrukkan ha på folkehelsen.
Näitänäkökohtia tarkastellaan tässä kannabisongelmien taustaakoskevassa erityiskysymyksessä, jonka kautta on tarkoitustarjota tietoja keskusteluun tämän laittomanhuumeidenkäytön yleisimmän muodon mahdollisistakansanterveydellisistä vaikutuksista.
Lovgivningskonteksten: rettslig stilling for cannabis i Europa
Lainsäädännölliset puitteet: kannabiksenoikeudellinen asema Euroopassa
Straffen som skal utmåles til den som bruker cannabis, er et kontroversielt tema i EU(151
Kannabiksen käyttäjille määrättävät rangaistusseuraamukset ovat vielä kiistanalainen kysymys EU:ssa(151
), og medlemsstatene har ganske ulike holdninger til dette spørsmålet.
), ja jäsenvaltioiden lähestymistavoissa on huomattavia eroja.
Betegnelsen ‘cannabis’ brukes for å definere forskjelligeprodukter som utvinnes av cannabis- eller hampplanten(Cannabis sativa L.), en ettårig plante som stammer fra Sentral-Asia og som nå vokser i mange tempererte ogtropiske områder av verden.
Termiä ”kannabis” käytetään kuvaamaan erilaisia tuotteita,joita saadaan hampusta (Cannabis sativa L.), Keski-Amerikasta peräisin olevasta yksivuotisesta kasvista, jokakasvaa nykyään eri puolilla lauhkeaa vyöhykettä ja useillatrooppisilla alueilla.
De tallrike variantene av Cannabis sativahar et tilsvarende bredt spekter avforskjellige biologiske og kjemiske egenskaper.
Cannabis sativa-lajin lukuisillakasveilla on hyvin moninaisia biologisia ja kemiallisiaominaisuuksia.
Det finnestre former for illegal cannabis på det europeiskenarkotikamarkedet: ‘cannabisplante’, som består av tørkedeblomstertopper, stengler og blader av planten;‘cannabisharpiks’, det tørkede brune eller svarteharpiksholdige sekretet av blomstertopper, vanligvis solgt iform av sammenpressede blokker, men også av og til ipulverform; og den minst vanlige formen, ‘cannabisolje’,som er en klebrig, tyktflytende væske.
Euroopan huumemarkkinoilla löytyy kolmealaittoman kannabiksen muotoa: ”kannabisruohoa”, jokakoostuu kasvin kuivatuista latvoista, varsista ja lehdistä,”kannabishartsia”, joka on kukkivan latvan ruskeaa taimustaa hartsimaista eritettä kuivattuna ja jota myydäänyleensä puristettuina harkkoina mutta toisinaan myösjauheena, sekä näistä selkeästi harvinaisempaa”kannabisöljyä”, joka on tahmeaa nestettä.
I henhold til tillegg I og IV i FNs ’Alminneligenarkotikakonvensjon av 1961’ er cannabisekstrakterklassifisert som narkotiske stoffer(152).
Kannabisuutteet luokitellaan Yhdistyneiden Kansakuntienvuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen (152) I ja IVlistassa huumausaineiksi.
Konvensjonenfastsetter at det skal treffes tiltak for å sikre at et bredtspekter av handlinger – herunder besittelse av narkotiskestoffer – kommer inn under straffelovens bestemmelser.Medlemsstatene kan imidlertid fortolke og anvendekonvensjonen ut fra egne omstendigheter, og artikkel36.1.b åpner for muligheten for alternativer med hensyntil‘behandling, utdanning, ettervern, rehabilitering ogsosial reintegrasjon’.
Yleissopimuksessa vaaditaantoteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan, ettämonenlaiset toimet – kuten huumausaineiden hallussapito –ovat rangaistavia. Jäsenvaltioiden on kuitenkin otettavayleissopimuksen tulkitsemisessa ja soveltamisessa huomioonomat olosuhteensa, ja 36 artiklan 1 kohdan b alakohdassasallitaan vaihtoehdoiksi ”hoito, koulutus, kuntoutus jayhteiskuntaan sopeuttaminen”.
Dette betyr i praksis at cannabislovbrudd behandles sværtforskjellig innenfor EU.
Ihmisen kannabiksen käytöllä on pitkä historia.
Noen stater har vedtatt retningslinjereller forskrifter for straffeforfølgningen som regulererhvordan visse typer cannabislovbrudd skal behandles, oftemed anbefaling av forskjellige rettergangsmåter for antattmindre og mer alvorlige lovbrudd.
Se on olluterilaisissa yhteiskunnissa tärkeä kuidun lähde, josta onvalmistettu kangasta ja köyttä, ja sitä on käytettyuskonnollisissa rituaaleissa sekä lääkkeenä ja päihteenä.Kannabis on nykyään maailmanlaajuisesti yleisimmintuotettu, salakuljetettu ja kulutettu laiton huume (UNODC,2003a).
Og i noen stater gårtendensen i retning av å innføre terapeutiske tiltak som etalternativ til straffeforfølgning i saker som gjelder bruk ogbesittelse av små mengder narkotika uten skjerpendeomstendigheter.
Kannabiksen käytönsekä etenkin runsaan kannabiksen käytön ja useidenterveydellisten ja sosiaalisten ongelmien mahdollisestakytköksestä on alettu viime aikoina saada yhä enemmännäyttöä.
I tillegg kan straffelovene, når det gjelderproblematisk bruk, åpne for påtaleunnlatelse (etter skjønneller obligatorisk) forutsatt at lovbryteren gjennomgårrådgivning eller behandling.
Myös huumehoitopalveluista apua hakevienkannabiksen käyttäjien määrä on kasvanut huolestuttavasti.Euroopan kannabista käyttävissä väestöryhmissä ilmenevienongelmien laajuudesta ja luonteesta ei kuitenkaan ole vieläselvyyttä.
Cannabis har en lang historikk for bruk blant mennesker,og har til tider vært brukt av forskjellige samfunn som enviktig kilde til fiber for tøy og tauverk, som hjelpemiddelved religiøse ritualer, som urtemedisin og som rusmiddel.På verdensbasis er cannabis nå det vanligste illegalerusmiddelet når det gjelder produksjon, smugling ogkonsum (UNODC, 2003a).
Jotta näihin kysymyksiinvoitaisiin vastata, kannabiksen käyttöön liittyväähoidontarvetta on tarkasteltava laajasti siten, että otetaanhuomioon käyttötavoissa Euroopassa tapahtuneetmuutokset, raportointijärjestelmien kehittyminen ja
Til tross for stoffets langehistorie og nåværende popularitet er vår forståelse avcannabisbrukens innvirkning på folkehelsen fortsattbegrenset.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että kannabisrikoksiakäsitellään eri tavoin eri puolilla Eurooppaa.
I den senere tid har det kommet fram stadig flerebevis for at det er en mulig sammenheng mellomcannabisbruk, særlig intensiv cannabisbruk, og en rekkehelsemessige og sosiale problemer.
Jotkin maatovat antaneet syytteeseenpanoa koskevia ohjeita taisääntöjä, jotka ohjaavat tiettyjen kannabisrikostenkäsittelyä.
Det er også økendebekymring for den tydelige økningen i antalletcannabisbrukere som søker hjelp hos det spesialisertehjelpeapparatet.
Niissä suositellaan usein erilaisia oikeudellisiatoimintatapoja vähäisinä ja vakavampina pidetyillerikoksille.
Omfanget og karakteren av problemenesom finnes blant grupper av europeiske cannabisbrukere,er imidlertid fortsatt uklare.
Joissakin maissa hoitotoimenpiteet ovatyleistymässä vaihtoehtona rikosoikeudellisellesyytteeseenpanolle sellaisissa tapauksissa, joissa on kysepienten huumemäärien käytöstä tai hallussapidosta ilmanraskauttavia asianhaaroja.
Det er også uklart i hvilkengrad statistisk informasjon om det økende behovet forbehandling snarere gjenspeiler endringer i rapporteringsog henvisningsrutinene enn en faktisk økning i antalletenkeltpersoner som trenger hjelp.
Rikoslaeissa saatetaan lisäksipuuttua ongelmakäyttöön siten, että syytteeseenpanoalykätään (harkinnanvaraisesti tai pakollisesti), josrikoksentekijä suostuu osallistumaan neuvontaan taihoitoon.
For å kunne svare pådisse spørsmålene må vi se behovet for behandling avcannabisbrukere i et videre perspektiv, som f.eks.
Vaikka vaihtoehtoja sovelletaankin yleensä kaikkiinhuumeisiin, Belgian ja Yhdistyneen kuningaskunnan laeissatai ohjeissa mainitaan – viime vuosina tapahtuneiden
Utvalgt aspekt 2: Cannabisproblemer i kontekst – hvordan forstå økningen i behandlingsbehovet i Europa lovene eller retningslinjene i Belgia og Storbritannia nåsærskilt – etter endringer vedtatt siste år – problematiskecannabisbrukere med sikte på å lede dem til hjelp.
Erityiskysymys 2: Kannabisongelman taustaa – miksi hoidontarve kasvaa Euroopassa?
eller bare en ledsagende omstendighet basert på en merkompleks sammenheng med disse problemene, blirundersøkt i en gjennomgang som er tilgjengelig påinternett.
kannabiksen käyttö lisää riskiä, aiheuttaa tai ainoastaanliittyy jonkin monimutkaisen suhteen kautta näihinongelmiin, tarkastellaan tutkimuksessa, joka on saatavillaonline-muodossa.
Fysiske, psykologiske og utviklingsmessige problemer knyttet til bruk av cannabis(153
Kannabiksen käyttöön liittyvät fyysiset, psyykkiset ja kehitysongelmat (153