pere/sami_parallel huggingface dataset:
Når det gjelder renhet, styrke og pris, er alle analyser basert på typiske (modale) verdier, eller hvis slike mangler, gjennomsnittlige (eller middel-) verdier.
Puhtautta ja katukaupan hintaa koskevat analyysit perustuvat tyypillisiin (modaalisiin) arvoihin tai, jollei sellaisia ole, keskiarvoihin (tai mediaaneihin).
Rapporter om prevalens av narkotikabruk basert på generelle befolkningsundersøkelser viser i hovedsak til aldersgruppen 15–64 år.
Yleisiin väestötutkimuksiin perustuvissa huumeidenkäytön yleisyyttä koskevissa tiedoissa perusjoukkona on useimmiten maan 15–64-vuotias väestö.
Land som bruker andre øvre eller nedre aldersgrenser, er bl.a. Bulgaria (18–60), Den tsjekkiske republikk (18), Danmark (16), Tyskland (18), Ungarn (18–59), Malta (18), Sverige (16) og Storbritannia (16–59).
Erilaisia ylä- tai alaikärajoja käyttäviä maita ovat Bulgaria (18–60), Tšekki (18), Tanska (16), Saksa (18), Unkari (18–59), Malta (18), Ruotsi (16) ja Yhdistynytkuningaskunta (16–59).
I rapporter om behandlingssøknader viser ”nye klienter” til personer som er inntatt til behandling for første gang, og ”alle klienter” til alle som påbegynner behandling.
Hoidon kysyntää koskevien tietojen yhteydessä ”uusilla asiakkailla” tarkoitetaan ensimmäistä kertaa elämässään hoitoon hakeutuvia henkilöitä ja ”kaikilla asiakkailla” kaikkia hoitoon tulevia.
Klienter som er inne i et behandlingsprogram ved årets begynnelse, er ikke inkludert i dataene. Når andelen behandlingssøknader for et primærrusmiddel oppgis, er nevneren antallet søknader der primærrusmiddelet er kjent.
Kyseisen vuoden alussa jatkuvassa hoidossa olleet asiakkaat eivät sisälly tietoihin.
Analyser av trender er bare basert på land som har lagt fram tilstrekkelig tallmateriale til å beskrive endringer i den aktuelle tidsperioden.
Suuntauksia on analysoitu ainoastaan niiden maiden osalta, jotka toimittavat riittävästi tietoja kyseisenä ajanjaksona tapahtuneista muutoksista.
Tall for 2005 kan erstatte manglende 2006-verdier i analyser av trender på narkotikamarkedet.
Vuoden 2006 puuttuvat arvot on voitu korvata vuoden 2005 luvuilla huumemarkkinoiden suuntausanalyyseissa.
For analyser av andre trender kan manglende data bli interpolert.
Muita suuntauksia analysoitaessa puuttuvat tiedot on voitu interpoloida.
Trender for priser er korrigert for inflasjon på nasjonalt plan.
Hintoihin liittyvät suuntaukset on inflaatiokorjattu kansallisesti.
Begrepet ”rapporter” i forbindelse med brudd på narkotikalovgivningen kan dekke ulike begreper i forskjellige stater.
Huumerikosten yhteydessä käsitteellä ”ilmoitukset” voidaan tarkoittaa eri asioita eri maissa.
Ytterligere informasjon om data og analysemetoder er tilgjengelig i Statistiske opplysninger 2008.
Lisätietoja tilastotiedoista ja analyysimenetelmistä on saatavissa vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Årsrapporten er tilgjengelig på 23 språk og kan lastes ned fra http://www.emcdda.europa.eu/publications/ annual-report/2008
Vuosiraportti on ladattavissa 23 kielellä (http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2008).
Statistiske opplysninger 2008 (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i årsrapporten er basert på.
Vuoden 2008 tilastotiedotteessa (http://www.emcdda.europa.eu/stats08) esitetään kaikki lähdetaulukot, joihin vuosiraportin tilastoanalyysi perustuu.
Her finner du også nærmere opplysninger om metodene som er brukt, og et hundretalls andre statistiske grafer.
Se sisältää myös lisätietoja käytetyistä menetelmistä ja noin sata muuta tilastokaaviota.
Landsoversikter (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) inneholder et sammendrag av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i det enkelte land.
Maakohtaiset katsaukset (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) tarjoavat korkeatasoisen graafisen yhteenvedon kunkin maan huumetilanteen tärkeimmistä näkökohdista.
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse av narkotikasituasjonen i det enkelte land. De er lagt ut på EONNs nettsted (http://www.emcdda.europa.eu/publications/national-reports).
Reitox-yhteyspisteiden kansallisissa raporteissa esitetään yksityiskohtainen kuvaus ja analyysi huumeongelmasta kussakin maassa.
Kommentar Narkotikasituasjonen i Europa — nye perspektiver og noen gamle realiteter
Yleiskatsaus Euroopan huumetilanne — uusia näkymiä ja vanhoja tosiasioita
En kraftig røst fra Europa i et viktig år for ettertanke og politikkutforming kanskje til og med skjerpet straffen.
Vahva puheenvuoro Euroopalta tärkeänä pohdinnan ja politiikan laatimisen vuonna maita erottelu näkyy huumeidenkäytöstä säädettyjen rangaistusten lievenemisenä, joskin toisissa maissa lievennykset on torjuttu ja rangaistuksia on jopa kovennettu.
I praksis er det ofte vanskelig å skille mellom leverandør og bruker, og det er stor forskjell medlemsstatene imellom i hvordan de skiller mellom disse to kategoriene.
Käytännössä erotteleminen huumeiden välittäjiin ja käyttäjiin on usein vaikeaa, ja jäsenvaltiot poikkeavat toisistaan suuresti siinä suhteessa, miten nämä kaksi ryhmää erotetaan toisistaan.
Forestillingen om at europeiske land nå har redusert bruken av strafferettslige sanksjoner mot narkotikabruk, underbygges ikke av tilgjengelige data.
Vuonna 2008 Euroopassa on arvioitu vuosien 2005–2008 huumausaineita koskevia toimintasuunnitelmia ja valmisteltu uutta suunnitelmaa EU:n huumausainestrategian jatkamiseksi toiselle kaudelle (2009–2012).
I løpet av de siste fem årene har antallet rapporterte narkotikaforbrytelser økt i Europa.
Samaan aikaan 13 jäsenvaltiota laatii uudelleen tai tarkistaa kansallisia huumausainestrategioitaan ja toimintasuunnitelmiaan.
De fleste rapporterte narkotikaforbrytelser gjelder bruk og besittelse til eget bruk snarere enn omsetning, og mens lovbrudd knyttet til omsetning har økt med 12 %, har lovbrudd knyttet til besittelse økt med over 50 %.
Kansainvälisesti tämä vuosi on lisäksi ajankohta, jolloin YK:n 20. yleiskokouksen erityisistunnossa hyväksytyille julistuksille ja toimintasuunnitelmille tehdään kymmenvuotistarkistus.
Cannabis er fortsatt det stoffet som oftest figurerer i forbindelse med brudd på narkotikalovgivningen.
Tästä syystä vuosi 2008 on ennennäkemättömän tärkeä Euroopan ja koko maailman laajuisille pohdinnoille siitä, miten huumausainepolitiikassa on tähän asti onnistuttu ja mihin suuntiin politiikkaa olisi vastaisuudessa kehitettävä.
I Europa har 2008 vært året for evaluering av handlingsplanen mot narkotika 2005−2008, i tillegg til at det har vært arbeidet med en ny plan for å føre EUs narkotikastrategi inn i sin andre periode (2009−2012).
Se käsitys, että Euroopan maat määräisivät huumeidenkäytöstä entistä vähemmän rikosoikeudellisia seuraamuksia, ei saa tukea käytettävissämme olevista tiedoista.
Samtidig er 13 medlemsstater i ferd med å utarbeide utkast til eller gjennomgå sine nasjonale narkotikastrategier eller handlingsplaner.
Viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana ilmoitettujen huumausainerikosten määrä on lisääntynyt Euroopassa.
Internasjonalt er tiden inne for en gjennomgang av de erklæringer og handlingsplaner som ble vedtatt av FNs generalforsamlings 20. spesialsesjon (UNGASS) for ti år siden.
Valtaosa ilmoitetuista huumausainerikoksista liittyy käyttöön ja hallussapitoon eikä niinkään huumeiden välittämiseen, ja vaikka välitysrikokset ovatkin lisääntyneet 12 prosenttia, hallussapitorikosten kasvu on ollut yli 50 prosenttia.
2008 kan dermed sies å være et ettertankens år både for Europa og verden for øvrig med hensyn til hvordan narkotikapolitikken har fungert så langt, og hvor veien går videre.
Huumausainerikoksiin useimmin liittyvä huume on edelleen kannabis.
Årsakene til økningen i antall narkotikalovbrudd knyttet til bruk, er uklare og kan til og med være forbundet med at det i enkelte land administrativt sett kan ha blitt enklere å avsi dom for besittelse.
Huumeidenkäyttöä koskevien huumausainerikosten yleistymisen syyt eivät ole yksiselitteiset, ja kasvu voi johtua myös siitä, että joissakin maissa voi olla nykyisin hallinnollisesti yksinkertaisempaa määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia hallussapidosta.
Selv om noen mener at sannsynligheten for at narkotikabrukere, og da særlig cannabisbrukere, skal bli tiltalt for narkotikalovbrudd er blitt mindre de senere årene, blir ikke dette underbygget av dataene.
Tiedot eivät myöskään tue sitä joidenkin tahojen näkemystä, että huumeiden ja erityisesti kannabiksenkäyttäjien todennäköisyys joutua syytteeseen huumausainerikoksista olisi viime vuosina kasvanut.
Det er heller ikke klart i hvilken grad det har vært noen forandring når det gjelder anvendelsen av sanksjoner for narkotikabesittelse, og EONN vil se nærmere på dette spørsmålet i en utgave av Utvalgte aspekter neste år.
Sekään, missä määrin huumausaineiden hallussapidosta määrätyt seuraamukset ovat muuttuneet, ei ole vielä selvillä.
EU-medlemsstatenes nasjonale narkotikastrategier og bidrag til den globale narkotikadebatten viser at det råder stadig større enighet på området.
Euroopassa vallitsee yhä suurempi yksimielisyys asiasta, sillä jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansallisia huumausainestrategioita ja osallistuneet kansainväliseen keskusteluun huumausaineista.
Med bare ett unntak har alle medlemsstatene i EU nå nasjonale narkotikapolitiske dokumenter, og om lag halvparten av dem har strukturert sine nasjonale dokumenter på noenlunde samme måte som EUs handlingsplan, noe som tyder på stadig større politisk enighet i Europa om hvordan narkotikaproblemet bør håndteres.
Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yhtä lukuun ottamatta on nyt kansallista huumausainepolitiikkaa koskevat asiakirjat, ja noin puolet jäsenvaltioista on jäsentänyt kansalliset asiakirjansa EU:n toimintasuunnitelman päälinjojen mukaan.
Med støtte fra Kommisjonen har EUs medlemsstater inntatt en stadig mer samstemt holdning i debatten som har ledsaget UNGASS-gjennomgangen.
Tämä viittaa Euroopan poliittiseen yhdentymiseen suhteessa huumausaineongelmaan.
De europeiske innspillene til debatten vektlegger behovet for gjennomgripende, balanserte og evidensbaserte retningslinjer og tiltak, samt verdien av forbedret kartlegging av det globale narkotikaproblemet, nå etter UNGASS.
Euroopan panoksessa keskusteluun on tähdennetty kattavan, tasapainoisen ja näyttöön perustuvan politiikan ja toiminnan tarvetta sekä korostettu, miten tärkeää huumausaineongelman seurannan maailmanlaajuinen tehostaminen on YK:n arvioinnin jälkeisinä vuosina.
Narkotikabruk og anvendelsen av strafferettslige sanksjoner: et sammensatt bilde
Huumeidenkäyttö ja rikosoikeudellisten seuraamusten määrääminen: erilaisia käytäntöjä
De senere årene har EONN rapportert om en tendens i europeiske land til å skille skarpere i narkotikalovgivningen mellom de som smugler eller omsetter narkotika, og de som bruker narkotika.
EMCDDA on havainnut viime vuosina Euroopan maiden huumausainelainsäädännössä suuntauksen erotella entistä selvemmin toisistaan huumeiden salakuljettajat ja myyjät ja toisaalta huumeiden käyttäjät.
En Eurobarometer-undersøkelse som nylig ble gjennomført om de unges holdninger til og oppfatninger om narkotika, fant at det var stort sammenfall mellom landene.
Jokin aika sitten tehdyssä Eurobarometrikyselyssä selvitettiin nuorten asenteita ja käsityksiä huumeidenkäytöstä ja havaittiin huomattavaa samankaltaisuutta eri maiden välillä.
Oppfatningen om helsefaren knyttet
Suuri enemmistö
Årsrapport for 2008: Narkotikasituasjonen i Europa til bruk av cannabis kom til uttrykk gjennom mindre støtte til et fortsatt forbud mot cannabis (67 %), og at et stort mindretall (31 %) mener at cannabis bør reguleres på samme måte som alkohol og tobakksprodukter.
(95 prosenttia) vastaajista katsoi, että huumausaineita on edelleen säänneltävä Euroopassa. Kannabiksen osalta näkemykset kuitenkin erosivat: 40 prosenttia katsoo, että tämän huumausaineen riski on suuri, mutta likipitäen sama määrä (43 prosenttia) pitää kannabiksenkäyttöä ”kohtalaisena terveysriskinä” eli pääosin tupakointiin rinnastettavana riskitekijänä.
Narkotikaforebygging: evidensgrunnlaget vokser, men praksis er vanskelig å endre for substitusjonsbehandlingen og i hvilken grad klientene kan reintegreres i samfunnet og gjenoppta et normalt liv.
Ehkäisevä huumetyö: näyttöperusta kasvaa, mutta käytännöt muuttuvat hitaasti opioidien ongelmakäyttäjistä on nykyisin pitkäkestoisessa korvaushoidossa.
En av de viktigste forutsetningene for at klientene skal kunne reintegreres i samfunnet, er inntektsgivende arbeid, og dette har vist seg å ha stor prognostisk verdi.
Työllistyminen on yksi yhteiskuntaan sopeutumisen keskeisiä osatekijöitä, ja sen ennustearvo on osoittautunut merkittäväksi.
Det har imidlertid vist seg vanskelig for klientene å få innpass på arbeidsmarkedet, gitt de svake faglige kvalifikasjonene og det lave utdanningsnivået som kjennetegner mange av de menneskene man finner i en generelt aldrende befolkning av kroniske narkotikabrukere i langtidsbehandling i Europa.
Paluu työmarkkinoille on silti usein vaikeaa, koska Euroopassa pitkäkestoisessa hoidossa olevalle, yleisesti ikääntyvälle huumeidenkäyttäjien kroonikkopopulaatiolle on usein tyypillistä heikko ammattitaito ja alhainen koulutustaso.
For europeiske behandlingstjenester blir det stadig viktigere å komme til enighet om hva som kan betegnes som vellykkede resultater for klienter med langvarige narkotikaproblemer, og i hvilken grad man kan forvente å lykkes med å reintegrere medlemmer av denne befolkningen i samfunnet.
Euroopassa huumausainehoitoa tarjoavien tahojen kannalta on yhä tärkeämpää, että pääsemme yhteisymmärrykseen pitkäaikaisista huumeongelmista kärsivien henkilöiden onnistuneen hoitotuloksen määritelmästä ja siitä, missä määrin tämä väestönosa voidaan sopeuttaa uudelleen yhteiskuntaan.
Til tross for en nærmest universell støtte til forebygging av narkotikabruk, innebærer formelle evalueringer på dette området store metodologiske utfordringer, og dokumentasjon angående effektiviteten av tiltakene har vært begrenset.
Vaikka ehkäisevää huumetyötä kannatetaan yleisesti, asiaa koskevat viralliset arviot ovat menetelmällisesti haasteellisia ja ehkäisytoimenpiteiden tehokkuutta tukeva näyttö on ajan kuluessa ollut vähäistä.
Denne situasjonen er i ferd med å endres etter hvert som det vitenskaplige grunnlaget for narkotikaforebygging vokser og ytterligere, mer stringente, studier utføres.
Tilanne on nyt muuttumassa, kun ehkäisytyön tieteellinen perusta kasvaa ja kun yhä tarkempia tutkimuksia valmistuu.
Selv om man forsatt ofte må trekke slutninger ut fra amerikanske studier, hvis relevans for europeiske forhold kan være tvilsom, finnes det nå stadig mer europeisk dokumentasjon.
Vaikka päätelmät on edelleen usein tehtävä yhdysvaltalaisten tutkimusten tuloksista, joiden soveltuvuus Eurooppaan voi olla kyseenalainen, myös eurooppalaisen tutkimustyön määrä lisääntyy koko ajan.
Den samlede informasjonen som nå er tilgjengelig, gir større forståelse av hvilke aktiviteter som har sannsynlighet for å være effektive, og hvordan tiltakene kan målrettes mot de gruppene som er utsatt for størst risiko.
Kaiken nyt käytössä olevan tiedon ansiosta ymmärretään yhä paremmin, millaiset toimet ovat todennäköisesti tehokkaita ja miten ehkäisevä huumetyö olisi kohdennettava riskialtteimpiin henkilöihin.
Nye data tyder likevel på at de vanligste tilnærmingsmåtene i mange land fortsatt mangler et solid evidensgrunnlag og faktisk i noen tilfeller også omfatter tiltak som kan virke mot sin hensikt. Utfordringen for beslutningstakerne kan derfor være at de programmene man vet har effekt, ofte krever større ressurser og mer fokus på opplæring og kvalitetskontroll.
Uusien tietojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että monissa maissa vallalla olevat lähestymistavat eivät useinkaan perustu vankkaan näyttöön vaan sisältävät joissain tapauksissa jopa haitallisesti vaikuttavia toimia.
Selv om behandlingstilbudet i Europa stadig bygges ut, er det fortsatt store variasjoner landene imellom når det gjelder tilgjengelighet og i hvilken grad tjenestene er innrettet mot ulike typer narkotikaproblem.
Vaikka huumausainehoidon tarjonta lisääntyykin Euroopassa, maiden välillä on edelleen huomattavia eroja hoidon saatavuudessa ja siinä, miten laajasti ratkaisuja erilaisiin huumeongelmiin tarjotaan.
Man ser i stadig større grad verdien av å tilby narkotikabehandling til innsatte i fengslene, men likevel er det ennå et stykke igjen til denne erkjennelsen reflekteres i bevilgningene til slike tjenester, som i de fleste land fremdeles er lite utviklet.
Hoitovaihtoehtojen merkitys vankiloissa oleville huumeidenkäyttäjille tunnustetaan laajasti, ja alan palveluihin on myös investoitava vastaavasti. Useissa maissa ne ovat edelleen kehittymättömiä.
En viktig utfordring for behandlingstjenestene i Europa er behovet for å utvikle omsorgsmodeller som er skreddersydd etter behovene til en mer uensartet brukerbefolkning.
Hoitomallien kehittäminen rakenteeltaan yhä hajanaisemman huumeidenkäyttäjien joukon tarpeisiin on merkittävä haaste Euroopan huumausainehoitojen tarjoajille.
I en situasjon hvor dokumentasjonen ikke utpeker noen enkelt beste praksis, er noen europeiske land i ferd med å utvikle interessante nye metoder for behandling av cannabis- og kokainbrukere.
Koska yleisesti ei ole saatu näyttöä minkään yksittäisen lähestymistavan toimivuudesta, osa Euroopan maista kehittelee kiinnostavia uusia menetelmiä kannabiksen tai kokaiininkäyttäjien hoitoon.
De komplekse problemene som skyldes ulike former for blandingsbruk, herunder av alkohol, er en utfordring i utformingen av behandlingstjenestene.
Sekakäyttöön, johon kuuluu myös alkoholi, liittyvät erilaiset muodot aiheuttavat monitahoisia ongelmia, jotka ovat niin ikään haaste palvelujen kehittäjille.
Derfor vil de europeiske behandlingstjenestene i framtiden sannsynligvis måtte utvikle stadig mer differensierte tiltak hvis de skal kunne håndtere klientenes stadig mer differensierte behov.
Tämän vuoksi onkin todennäköistä, että huumehoitoja Euroopassa tarjoavien on kehitettävä vastedes entistä eriytyneempiä reagointitapoja, jotta ne pystyvät vastaamaan asiakkaiden yhä erilaisempiin tarpeisiin.
For å fremme kunnskapsutveksling og beste praksis på narkotikaområdet lanserte EONN i 2008 en internettportal om beste praksis.
Tukeakseen huumausaineita koskevan tiedon ja parhaiden käytäntöjen siirtämistä EMCDDA otti vuonna 2008 käyttöön parhaita käytäntöjä käsittelevän internetportaalin.
Portalen, som bl.a. inneholder en modul om forebyggende tiltak, gir en oversikt over den nyeste dokumentasjonen på programmenes effekt og effektivitet samt verktøy og standarder med sikte på å forbedre kvaliteten på tiltakene.
Portaaliin sisältyy myös ehkäisytyötä koskeva osa, ja se tarjoaa yleiskatsauksen uusimpaan näyttöön ohjelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta.
Det gis også eksempler på evaluerte praksiser fra hele Europa.
Lisäksi se sisältää välineitä ja normeja toimien laadun parantamiseen.
Sterkere signaler om at cannabisbruk blir mindre populært
Arvioiduista käytännöistä annetaan niin ikään esimerkkejä eri puolilta Eurooppaa.
Nyere data fra spørreundersøkelser gjennomført blant skoleelever og voksne, tyder på en stabilisering eller reduksjon i bruken av cannabis totalt sett i en del land.
Viimeaikaisten koululais- ja aikuisväestökyselyjen tietojen perusteella kannabiksenkäyttö on yleisesti ottaen vakiintunut, ja se vähenee muutamissa maissa.
Andre nasjonale trender er fortsatt synlige, og det er markante forskjeller landene imellom.
Kansalliset suuntaukset ovat edelleen erilaisia, ja maiden välillä on huomattavia eroja.
Dette gjenspeiler seg i trendene på mellomlang sikt – noen lavprevalensland har rapportert om en økning og en del høyprevalensland om nedgang, mens situasjonen i mange andre land er stabil.
Tämä näkyy keskipitkän aikavälin suuntauksissa: vähäisen käytön maissa on havaittu kasvua,
Antallet narkotikabrukere som får behandling for sin avhengighet, har økt betraktelig i de senere årene, og mange land har nå en signifikant andel av sine problembrukere av opioider i langsiktig substitusjonsbehandling.
Huumeriippuvuuteensa hoitoa saavien huumeidenkäyttäjien määrä on kasvanut huomattavasti viime vuosina, ja monissa maissa merkittävä osa
Anslag over narkotikabruk — i korte trekk
Pikakatsaus – arvioita huumeidenkäytöstä Euroopassa
De estimatene som presenteres her, gjelder den voksne befolkningen (15−64 år) og er basert på de nyeste tilgjengelige dataene.
Tässä esitetyt arviot koskevat aikuisia (15–64-vuotiaita) ja perustuvat uusimpaan saatavilla olevaan tietoon.
For fullstendig datasett og informasjon om metodene som er benyttet, se ledsagende statistiske opplysninger.
Kattavammat tilasto- ja menetelmätiedot on esitetty oheisessa tilastotiedotteessa.
Bruk siste år: om lag 23 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Ainakin kerran käyttäneitä: vähintään 71 miljoonaa (22 prosenttia aikuisista Euroopassa) Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin 23 miljoonaa aikuista Euroopassa tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: yli 12 miljoonaa Euroopassa Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,8–11,2 prosenttia
Livstidsprevalens: minst 12 millioner (3,6 % av voksne i Europa) undersøker helseatferd hos skolebarn, viser en stabil eller nedadgående trend for narkotikabruk blant 15-åringer i de fleste land i perioden 2001–2006, og foreløpige rapporter tyder på at dette inntrykket kan bli bekreftet av den siste runden av Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD), som vil bli publisert i slutten av 2008.
Ainakin kerran kannabista käyttäneiden määrä on vähentynyt selvimmin nuorissa ikäryhmissä. Uusimman kouluikäisten lasten terveyskäyttäytymistä koskevan HBSC-tutkimuksen tiedot osoittavat, että huumeidenkäyttö on vakiintunut tai vähentynyt 15-vuotiaiden koululaisten keskuudessa useimmissa maissa vuosina 2001–2006, ja alustavat tiedot viittaavat siihen, että tilanne saa vahvistusta vuoden 2008 lopulla julkaistavan ESPAD-tutkimuksen (Euroopan kouluissa tehtävä alkoholia ja muita päihteitä koskeva hanke) uusimmalta kierrokselta.
I Storbritannia, som pleide å utmerke seg med høy prevalens av cannabisbruk, ser man nå en stabilt nedadgående trend som er aller tydeligst i aldersgruppen 16−24 år.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joka on perinteisesti erottunut muista maista kannabiksenkäytön yleisyyden vuoksi, havaitaan nyt vakaa laskeva suuntaus, selkeimmin 16–24-vuotiaiden ikäryhmässä.
Grunnen til at cannabisbruk synes å bli mindre populært blant unge mennesker, er ikke godt dokumentert, men kan ha noe å gjøre med en mulig endring i oppfatningen av risiko forbundet med bruk av dette stoffet. Enkelte kommentatorer har antydet at redusert popularitet for cannabisbruk kan ha forbindelse med endrede holdninger til sigarettrøyking.
Syitä kannabiksen suosion laskuun nuorten keskuudessa ei ole kovin hyvin dokumentoitu, mutta ne voivat liittyä muutoksiin käsityksissä tämän huumeen käyttöön liittyvistä riskeistä.
I Europa røykes cannabis ofte sammen med tobakk, og narkotikaforebyggende programmer har i stadig større grad tatt for seg helsekonsekvensene ved bruk av både lovlige og ulovlige rusmidler.
Kannabista poltetaan Euroopassa usein yhdessä tupakan kanssa ja ehkäisytyössä käsitellään sekä laittomien että laillisten päihteiden terveysvaikutuksia.
Bruk siste år: 4 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Ainakin kerran käyttäneitä: vähintään 12 miljoonaa (3,6 prosenttia aikuisista Euroopassa) Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: 4 miljoonaa aikuista Euroopassa tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: noin 2 miljoonaa Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,1–3,0 prosenttia
Livstidsprevalens: om lag 9,5 millioner (2,8 % av voksne i Europa)
Ainakin kerran käyttäneitä: noin 9,5 miljoonaa (2,8 prosenttia aikuisista Euroopassa) Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: yli 2,6 miljoonaa tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: yli 1 miljoona Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,2–3,5 prosenttia
Likevel ligger cannabisbruken i Europa fortsatt på et historisk høyt nivå, og i mange land er det et betydelig antall mennesker som bruker cannabis jevnlig eller intensivt, for det meste unge menn.
Viimeaikaisista suuntauksista huolimatta kannabiksenkäyttö Euroopassa on historiallisesti mitaten edelleen suurta, ja säännöllisen ja runsaan käytön osuus on monissa maissa suuri varsinkin nuorten miesten keskuudessa.
Trendene for tallet på regelmessige og intensive cannabisbrukere kan variere uavhengig av prevalensen av cannabisbruk i befolkningen generelt, og det bør fokuseres mer på disse bruksmønstrene og tilknyttede problemer.
Säännöllisesti ja runsaasti kannabista käyttävien henkilöiden määrän suuntaukset voivat vaihdella riippumatta huumeidenkäytön yleisyydestä koko väestössä, joten käyttötapoihin ja niihin liittyviin ongelmiin on kiinnitettävä vastedes lisää huomiota.
Bruk siste år: om lag 2 millioner, eller én femdel av alle som har livstidserfaring
Ainakin kerran käyttäneitä: lähes 11 miljoonaa (3,3 prosenttia aikuisista Euroopassa) Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin 2 miljoonaa tai viidesosa ainakin kerran käyttäneistä Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: alle 1 miljoona Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,0–1,3 prosenttia
Hasjisj har tradisjonelt vært det mest utbredte cannabisproduktet i EU-medlemsstatene, og på verdensbasis er Vest-Europa fortsatt det største markedet for dette stoffet.
Kannabishartsi on historiallisesti ollut hallitseva tuote monissa EU:n jäsenvaltioissa, ja Länsi-Eurooppa on yhä tämän huumausaineen muodon suurin kuluttaja maailmassa.
Imidlertid har innenlandsk produksjon av marihuana økt i Europa, og denne produksjonen har for en stor del gått upåaktet hen.
On kuitenkin huomattava, että suurelta osin piiloon jäävä kannabisruohon kotituotanto on ollut kasvussa Euroopassa.
De fleste land rapporterer nå om lokal produksjon, som kan variere fra noen få planter til eget bruk til storskaladyrking for kommersielle formål.
Useimmat maat ilmoittavat nykyään paikallisesta tuotannosta, joka voi vaihdella muutamasta henkilökohtaiseen käyttöön kasvatettavasta kasvista kaupallisiin tarkoituksiin tarkoitettuihin suurimittaisiin viljelmiin.
I 2005−2006 sto narkotikainduserte dødsfall for 3,5 % av alle dødsfall blant europeere i alderen 15−39 år, og opioider ble påvist i om lag 70 % av dødsfallene
Opioidien ongelmakäyttö: 1–6 tapausta tuhatta aikuista kohti Vuosina 2005 ja 2006 huumekuolemien osuus kaikista 15–39-vuotiaiden kuolemista oli Euroopassa 3,5 prosenttia, ja opioidit liittyvät noin 70 prosenttiin niistä Pääasiallinen huume noin 50 prosentissa kaikista hoitopyynnöistä Yli 600 000 opioidienkäyttäjää sai korvaushoitoa vuonna 2006.
Omfanget av og den relative markedsandelen for lokalt produsert marihuana er ikke kjent, og EONN gjennomfører derfor en studie for å kartlegge cannabismarkedet i Europa.
Kotona tuotetun kannabisruohon määrää ja suhteellista markkinaosuutta ei edelleenkään tunneta, minkä vuoksi EMCDDA tekee parhaillaan tutkimusta Euroopan kannabismarkkinoiden kartoittamiseksi.
Det er også økt debatt om implikasjonene ved utviklingen på cannabismarkedet.
Kehittyvien kannabismarkkinoiden vaikutuksista käydään myös
Årsrapport for 2008: Narkotikasituasjonen i Europa fordi produksjonsstedene befinner seg nær forbrukerne, er relativt enkle å skjule og krever ikke transport over landegrensene.
Vuosiraportti2008:HuumeongelmaEuroopassa yhä enemmän keskustelua.
Kokainbruken øker fortsatt i et segmentert europeisk marked for sentralstimulerende midler
Paikallinen tuotantoon haaste myös lainvalvontaelimille, koska tuotantopaikat sijaitsevat lähellä kuluttajia, ne on helppo kätkeä eikä huumeita tarvitse kuljettaa maiden rajojen yli.
At størrelsen på en typisk produksjonsomgang øker, kan forverre problemet med dumping av avfall.
Tyypillisen tuotantoerän koon kasvaminen voi kärjistää jätteiden hävittämisen aiheuttamia ongelmia.
Produksjonen av ett kilo amfetamin eller MDMA vil typisk gi ca.
Kun amfetamiinia tai MDMA:ta tuotetaan yksi kilogramma, yleensä syntyy noin 15–20 kiloa jäteaineita, kuten ympäristölle vaarallisia myrkyllisiä ja helposti syttyviä kemikaaleja.
15−20 kilo avfall som inneholder giftige og brennbare kjemikalier som utgjør en miljøfare.
Ympäristövahingoista ja synteettisen huumausainetuotannon kemiallisten jätteiden laittomaan varastointiin käytettyjen kohteiden puhdistamisesta aiheutuvat kustannukset voivat olla huomattavat.
Etter hvert som kokainbruken brer om seg i Europa, økes innsatsen for å bekjempe denne. Både volumet og antallet kokainbeslag stiger stadig, og de årlige beslagene er nå oppe i over 120 tonn, hvorav mer enn tre firedeler i Spania og Portugal.
Samalla kun kokaiininkäyttö lisääntyy Euroopassa, kokaiinin torjuntatoimia voimistetaan.
Innsatsen for å bekjempe smuglingen av kokain til Europa er styrket ved opprettelsen av Maritime Analysis and Operations Centre–Narcotics (MAOC-N) i Lisboa. Dette senteret spiller en viktig rolle i koordineringen av bekjempelsesarbeidet og utvekslingen av etterretningsinformasjon mellom deltakerstatene.
Kokaiinin salakuljetusta Eurooppaan on pyritty torjumaan perustamalla Lissaboniin huumausaineiden merikuljetusten analysointi- ja torjuntakeskus (MAOC-N), jolla on nykyisin tärkeä tehtävä torjuntatoimien koordinoinnissa ja tiedustelutietojen jakamisessa toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kesken.
Sentralstimulerende midler spiller en viktig rolle, ikke bare i bruksmønstrene blant kroniske brukere og marginaliserte grupper av problembrukere i Europa, men også blant grupper av sosialt bedre integrerte unge mennesker som snarere bruker narkotika i rekreasjonssammenheng.
Piristeet ovat osa Euroopan kroonisten ja syrjäytyneiden ongelmakäyttäjien huumeidenkäyttöä, mutta niillä on merkittävä asema myös yhteiskuntaan varsin hyvin sopeutuneiden, huumeita viihdeympäristöissä käyttävien nuorten keskuudessa.
Bruksmønstrene for sentralstimulerende midler varierer imidlertid i Europa. Kokain er nå det vanligste sentralstimulerende middelet i mange land i Sør- og Vest-Europa, og bruken brer om seg.
Piristeiden käyttötavat vaihtelevat Euroopassa: kokaiini on nykyisin yleisin piriste monissa Etelä- ja Länsi-Euroopan maissa, ja sen osuus myös kasvaa koko ajan.
Når det gjelder amfetamin og ecstasy, tyder imidlertid indikatorene på en generelt stabil eller nedadgående trend.
Tämän vastapainoksi amfetamiinin ja ekstaasin käyttöä koskevat indikaattorit viittaavat yleisesti vakiintuneeseen tai vähenevään suuntaukseen.
Likevel er amfetamin fortsatt det mest brukte sentralstimulerende middelet i de fleste land i Sentral-, Nord- og Øst-Europa, hvor det noen steder utgjør et alvorlig problem.
Amfetamiinit ovat silti käytetyimpiä piristeitä monissa Keski-, Pohjois- ja Itä-Euroopan maissa, joista osassa ne muodostavat merkittävän osan huumeongelmasta.
Bruk av metamfetamin er fortsatt sjelden utenom Den tsjekkiske republikk og Slovakia, men tilgjengelighet eller bruk av dette stoffet rapporteres sporadisk også i andre land.
Metamfetamiinin käyttö on harvinaista Tšekin ja Slovakian ulkopuolella, tosin tämän huumeen saatavuudesta tai käytöstä saadaan satunnaisia ilmoituksia muista maista.
Selv om kokainen kommer til Europa via en rekke ruter, har smuglingen via vestafrikanske land økt dramatisk og representerer nå en viktig kanal for kokain til det europeiske markedet.
Vaikka kokaiinia tulee Eurooppaan monia eri teitä, Länsi-Afrikan maiden kautta tapahtuva salakuljetus on lisääntynyt räjähdysmäisesti. Se onkin nyt merkittävin Euroopan markkinoille tarkoitetun kokaiinin kuljetusreitti.
Denne situasjonen kan bidra til å destabilisere og undergrave utviklingsarbeidet i en region som allerede står overfor mange sosiale, helsemessige og politiske utfordringer.
Tilanne on omiaan hajauttamaan ja heikentämään panostusta tämän ennestäänkin monista yhteiskunnallisista, terveydellisistä ja poliittisista haasteista kärsivän alueen kehittämiseen.
Særlig kan inntektene fra kokainsmugling ha potensial til å undergrave strafferettssystemet og oppmuntre til korrupsjon.
Erityisesti kokaiinin salakuljetuksesta saatavat tulot voivat heikentää merkittävässä määrin rikosoikeudellisia järjestelmiä ja lisätä korruptiota.
Den europeiske union og medlemsstatene samarbeider med vestafrikanske land om å utvikle en rekke tiltak for å motarbeide denne voksende trusselen.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä Länsi-Afrikan maiden kanssa pyrkiessään kehittämään vastatoimenpiteitä tämän kasvavan uhan torjumiseksi.
Ettersom det finnes likhetstrekk både mellom miljøet de ulike sentralstimulerende midlene brukes i og forklaringene som gis på hvorfor de brukes, kan disse stoffene til en viss grad anses som konkurrerende produkter på det europeiske narkotikamarkedet.
Koska eri piristeiden käyttöympäristöissä ja niiden käytön perusteluissa ilmenee samankaltaisuuksia, näiden päihteiden voidaan katsoa kilpailevan jossain määrin keskenään Euroopan huumausainemarkkinoilla.
Dette burde medføre at tiltakene ikke bare bør fokusere på enkeltstoffer, men også må betrakte sentralstimulerende midler som gruppe snarere enn bare som enkeltstående problemer.
Tämän perusteella voidaan olettaa, että kun yksittäisiin aineisiin kohdennetaan toimia, kaikki piristeet on otettava huomioon ryhmänä eikä pelkästään erillisinä ongelmina.
Dette er et viktig poeng, da tiltak som iverksettes med sikte på å redusere tilgjengeligheten av ett av disse stoffene, kan undergraves om de bare fører til at brukerne bytter til alternative produkter.
Tämä on tärkeää huomata, koska yhden piristeen saatavuuteen vaikuttavat toimet voivat jäädä tehottomiksi, jos kuluttajat ryhtyvät käyttämään vaihtoehtoisia tuotteita.
Utviklingen innen produksjon av syntetiske narkotiske stoffer i Europa gir økt bekymring for miljøkostnadene
Synteettisten huumausaineiden tuotannon kehittyminen Euroopassa lisää huolta ympäristökustannuksista
Nye estimater over den globale heroinproduksjonen, anslått til 733 tonn, viser at produksjonen har fortsatt å øke.
Uusimpien arvioiden mukaan heroiinintuotanto maailmassa on kasvanut edelleen, ja se on nyt arviolta 733 tonnia.
Hvilke konsekvenser denne økningen har for tilgjengeligheten og bruken av stoffet i Europa, er imidlertid vanskelig å måle.
Tämän huumeen saatavuuden ja käytön kasvun vaikutusta Euroopassa on silti vaikea mitata.
De dataene som finnes, gjør det vanskelig å trekke konklusjoner.
Päätelmiä on hankala tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.
For eksempel har mengden av heroin som er beslaglagt i Den europeiske union gått noe ned, men dette er blitt oppveid av en betydelig økning i mengdene som er tatt i Tyrkia.
Esimerkiksi Euroopan unionissa talteen otetun heroiinin määrä on hiukan vähentynyt, mutta vastapainoksi Turkissa takavarikoitu määrä on lisääntynyt huomattavasti.
Det foreligger ikke overbevisende dokumentasjon på at vi står overfor en epidemisk økning i heroinproblemene, slik mange deler av Europa opplevde på 1990-tallet.Generelt tyder dataene på at problemet er stabilt, men ikke lenger minkende. Heroinbruken i Europa er derfor
Ei ole näyttöä sellaisesta heroiiniongelmien epideemisestä kasvusta kuin 1990-luvulla havaittiin monin paikoin.
Europeiske land er fortsatt store produsenter av amfetamin og MDMA, selv om Europas rolle har blitt relativt mindre i takt med at produksjonen har økt andre steder.
Euroopan maat ovat yhä amfetamiinien ja MDMA:n suurimpia tuottajia, vaikka Euroopan suhteellinen merkitys on voinutkin pienetä tuotannon lisäännyttyä muualla.
Det blir typisk avslørt mellom 70 og 90 produksjonsenheter hvert år, hovedsakelig konsentrert til noen få land i Vest- og Øst-Europa.
Vuosittain löydetään yleensä 70–90 tuotantolaitosta pääosin muutamasta Länsija Itä-Euroopan maasta.
Data fra politi og tollvesen tyder på at produksjonen av syntetiske narkotiske stoffer, herunder metamfetamin, kan være i ferd med å bli mer sofistikert, med større produksjonspartier ved bruk av større reaksjonskar, industrielt og spesiallaget utstyr så vel som mobile enheter.
Lainvalvontatietojen perusteella synteettisten huumeiden, metamfetamiini mukaan lukien, tuotanto näyttäisi kehittyvän koko ajan tuotantoerien kasvaessa suurempien reaktioastioiden, teollisen ja räätälöidyn laitteiston sekä siirrettävien laitosten vaikutuksesta.
Kommentar: narkotikasituasjonen i Europa fortsatt et alvorlig folkehelseproblem og står for en stor del av de samlede helse- og sosialkostnadene knyttet til narkotikabruk.
Yleiskatsaus: Euroopan huumetilanne — uusia näkymiä ja vanhoja tosiasioita ilmi injektiokäyttäjillä tehdyistä tutkimuksista, joiden mukaan suhteellisen suuri osa heistä on nuoria ja uusia injektiokäyttäjiä.
Dataene tyder på at opioidbrukere, for det meste heroinbrukere, utgjør om lag 60 % av klientene som får narkotikabehandling i Europa.
Tietojen perusteella noin 60 prosenttia hoidossa olevista on hakeutunut hoitoon opioidin, pääasiassa heroiinin, käytön vuoksi.
Blant nye behandlingsmottakere var den relative andelen opioidbrukere — men ikke det faktiske antallet — fallende, men denne trenden synes nå å ha flatet ut.
Ensi kertaa hoitoon hakeutuvien keskuudessa opioidienkäyttäjien suhteellinen osuus – joskaan ei heidän lukumääränsä – on tähän saakka pienentynyt. Nyt tämä suuntaus näyttää tasoittuneen.
Og selv om det er påvist at Europas befolkning av opioidbrukere sakte men sikkert blir eldre, tyder dataene på at nyrekrutteringen er stor nok til at omfanget av problemet ikke vil bli signifikant mindre i overskuelig framtid.
Vaikka näyttö viittaakin siihen, että Euroopan opioideja käyttävä väestö vanhenee vähitellen, tietojen perusteella näiden aineiden uusia käyttäjiä tulee siinä määrin, ettei ongelma supistu merkittävästi lähitulevaisuudessa.
Samlet har forekomsten av nye tilfeller av HIV-smitte i Europa sunket etter at lokale epidemier førte til en topp i enkelte land på begynnelsen av 2000-tallet.
Uusien HIV-infektioiden määrä on yleisesti vähentynyt Euroopassa, sen jälkeen kun paikalliset epidemiat muutamissa maissa aiheuttivat jyrkän nousun tämän vuosikymmenen alussa.
Redusert sprøytebruk i tillegg til økt tilgjengelighet av behandling og skadereduserende tiltak synes å ha gitt en generell forbedring av situasjonen, og der hvor man likevel har observert en økning i nye smittetilfeller, har økningen vært liten.
Injektoinnin vähentyminen sekä hoidon saatavuus ja haittoja vähentävät palvelut näyttävät johtaneen tilanteen helpottumiseen yleisesti, ja vaikka uusien injektiokäyttäjien määrässä havaitaankin hieman kasvua, se on jäänyt pieneksi.
Det er imidlertid fortsatt store forskjeller landene imellom.
Maiden välillä on silti edelleen suuria eroja.
Selv om data tyder på at situasjonen i Estland, Latvia og Portugal er i ferd med å bedre seg, rapporterer disse landene fortsatt uforholdsmessig mange nye smittetilfeller, og står for en signifikant andel av alle nye HIV-tilfeller i Europa som tilskrives narkotikabruk.
Huolimatta siitä, että Viron, Latvian ja Portugalin tilanne on tietojen perusteella kohentunut, näistä maista ilmoitetaan suhteessa erittäin paljon uusia infektioita, ja niiden osuus huumeidenkäytöstä johtuvista kaikista uusista HIV-tapauksista Euroopassa on merkitsevän suuri.
Data fra regionale eller lokale studier tyder også på at HIV-smitte fortsatt er et problem i Spania og Italia, selv om manglende nasjonal rapportering av tilfeller gjør det vanskelig å spore trender i disse landene.
Alueellisten ja paikallisten tutkimustietojen mukaan HIV-infektion tarttuminen on yhä ongelma Espanjassa ja Italiassa, mutta koska kansallisia tapauskohtaisia tietoja ei ole, suuntausten selvittäminen näissä maissa on hankalaa.
Andre steder fortsetter risikoatferden, og potensialet for nye epidemier er fremdeles til stede, noe som understreker behovet for å være på vakt: f.eks. rapporterte Bulgaria om 34 nye tilfeller i 2006, mens det fra 2000 til 2003 så og si ikke ble rapportert om nye tilfeller.
Muuallakin riskikäyttäytyminen jatkuu ja uusien epidemioiden mahdollisuus on olemassa. Tämä viittaa vahvasti siihen, että varuillaan on edelleen oltava: esimerkiksi Bulgariasta ilmoitettiin vuonna 2006 kaikkiaan 34 uutta tapausta, vaikka vuosina 2000–2003 ilmoitettuja infektioita ei juurikaan ollut.
I motsetning til hva man skulle tro, gitt situasjonen i Afghanistan, synes problemene med både illegalt omsatte og illegalt produserte syntetiske opioider å bli stadig vanligere i enkelte land.
Toisin kuin Afganistanin tilanne ehkä antaisi olettaa, sekä laittomaan käyttöön päätyneiden että laittomasti valmistettujen synteettisten opioidien aiheuttamat ongelmat näyttävät yleistyvän joissakin maissa.
I Latvia, Litauen og Estland er det f.eks. indikasjoner på økende problemer som følge av stor tilgjengelighet på 3-metylfentanyl som produseres ulovlig utenfor EU.
Esimerkiksi Virossa, Latviassa ja Liettuassa on havaintoja EU:n ulkopuolella laittomasti valmistetun 3-metyylifentanyylin saatavuuden aiheuttamasta ongelman pahenemisesta.
På grunn av stoffets styrke (fentanyl er betraktelig sterkere enn heroin) kan bruk av stoffet være ekstremt farlig. Estland hadde da også over 70 fentanylrelaterte forgiftninger med dødelig utgang i 2006.
Koska tämä huumausaine on vahvaa (fentanyyli on huomattavasti vahvempaa kuin heroiini), sen käyttö voi olla erittäin vaarallista, kuten Viron vuonna 2006 ilmoittamat 70 kuolemaan johtanutta fentanyylimyrkytystä osoittavat.
Andre land merker at stadig flere søker hjelp for problemer forbundet med bruk av opioider som synes opprinnelig å stamme fra legale kilder, og dette bidrar til det stadig større problemet med blandingsbruk som nå kjennetegner den kroniske narkotikabruken i deler av Europa.
Muissa maissa on havaittu, että hoitokäyttöön tarkoitettujen opioidien ilmeisestä katukauppaan päätymisestä johtuvan ongelmakäytön vuoksi hoitoon hakeutuvien asiakkaiden määrä on kasvanut. Tämä puolestaan kasvattaa huumeiden sekakäytön ongelmaa, joka on yhä yleisempi kroonisilla huumeidenkäyttäjillä osassa Eurooppaa.
Sprøytebruk og HIV: det generelle bildet er positivt, men store nasjonale forskjeller
Huumeiden injektiokäyttö ja HIV: kokonaistilanne myönteinen mutta maiden erot suuria
EONN kartlegger forgiftninger med dødelig utfall som direkte kan tilskrives narkotikabruk (narkotikainduserte dødsfall).
EMCDDA seuraa suoraan huumeidenkäytöstä johtuviksi katsottavien kuolemaan johtavien myrkytysten (huumekuolemien) määrää.
Gjennomsnittlig rapporteres det hvert år ca.
Euroopassa ilmoitetaan vuodessa keskimäärin noin 7 000–8 000 huumekuolemaa.
7 000−8 000 narkotikainduserte dødsfall i Europa, men da underrapportering er et kjent problem, representerer dette tallet et minsteanslag.
Koska tapauksista osan tiedetään jäävän kirjaamatta, tämä määrä on vähimmäisarvio.
Opioider, hovedsakelig heroin, er de stoffene som oftest forbindes med overdose, men også andre stoffer og alkohol er vanlige.
Opioidit, eritoten heroiini, ovat yliannostukseen yleisimmin liittyviä huumeita, vaikkakin tilastoissa esiintyy yleisesti muitakin huumeita ja alkoholi.
Etter noen år med nedgang i begynnelsen av århundret har trenden for narkotikainduserte dødsfall nå flatet ut.
Laskettuaan muutamien vuosien ajan vuosikymmenen alkupuolella huumekuolemien suuntaus on nyt tasaantunut.
Da årsakene er uklare, er det behov for ytterligere forskning både på hvilke faktorer som spiller inn ved overdose, og hvor effektive de forebyggende tiltakene er.
Syyt tähän eivät ole tiedossa, joten lisätutkimuksia tarvitaan yliannostuksiin liittyvistä tekijöistä ja ehkäisytyön toimien tehokkuudesta.
Narkotikabrukere som løslates fra fengslene, kan være særlig utsatt for risiko. En ny studie rapporterte at denne gruppen hadde 8−10 ganger høyere dødelighet enn forventet. I det hele tatt er overdoseforebygging fortsatt et område hvor det må satses mer.
Vankilasta vapautuvilla huumeidenkäyttäjillä voi olla erityinen riski, koska äskettäisen tutkimuksen perusteella heidän kuolleisuutensa on 8–10 kertaa odotettua suurempi.
Over 40 % av alle heroinbrukere som påbegynner poliklinisk behandling, rapporterer at de injiserer.
Yli 40 prosenttia kaikista avohoitoon hakeutuvista heroiininkäyttäjistä ilmoittaa aineen injektiokäytöstä.
Dette bekrefter at denne særlig skadelige inntaksmåten fortsatt er et stort helseproblem i Europa.
Siksi tämä erityisen haitallinen käyttötapa on Euroopassa edelleen merkittävä terveysongelma.
I enkelte land, særlig i Øst-Europa, er sprøytebruk fortsatt den vanligste inntaksmåten for heroin, og anvendes av over 80 % av heroinbrukerne som påbegynner behandling.
Muutamissa maissa varsinkin Itä-Euroopassa huumeiden injektiokäyttö on heroiinin merkittävin käyttötapa: yli 80 prosenttia hoitoon tulevista heroiininkäyttäjistä ilmoittaa sen käyttötavakseen.
Det synes også som om nyrekrutteringen fortsatt er relativt omfattende i enkelte medlemsstater, noe som framgår av studier utført blant sprøytebrukere som viser at andelen unge og nye sprøytebrukere er relativt høy.
Injektiokäytön aloittaneiden määrä näyttää olevan edelleen suuri eräissä jäsenvaltioissa. Tämä käy
Studier har også vist at den totale dødeligheten blant narkotikabrukere; om også sykdom, ulykker og vold tas med i betraktningen, er inntil 50 ganger høyere enn i befolkningen generelt.
Tutkimukset ovat niin ikään osoittaneet, että kun myös sairaudet, tapaturmat ja väkivalta otetaan huomioon, huumeidenkäyttäjien kokonaiskuolleisuus on peräti 50-kertainen koko väestöön nähden.
Internett og markedsinnovasjon – utfordringer for narkotikapolitikken opprettet et sivilsamfunnsforum som skal sikre at erfaring fra førstelinje-tiltak tilføres prosessen fram mot en ny narkotikastrategi for EU, samt forme evalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika.
Merkittävimpiä niistä on Euroopan komission perustama huumausaineita käsittelevä kansalaisyhteiskunnan foorumi, jonka avulla on mahdollista varmistaa, että ruohonjuuritason kokemukset saadaan osaksi EU:n uuteen huumausainestrategiaan johtavaa prosessia, ja hankkia tietoja EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman arvioimiseksi.
Betydningen av samråd med representanter for frivillige organisasjoner og lokalsamfunnene er også blitt anerkjent i EUs narkotikastrategi og gjenspeilet i en rapport vedtatt av Europaparlamentet i mars 2008, som understreker sivilsamfunnets grunnleggende rolle i utviklingen, gjennomføringen, evalueringen og overvåkingen av narkotikapolitikken.
Kansalaisjärjestöjen ja paikallisten yhteisöjen edustajien kuulemisen tärkeys todetaan myös EU:n huumausainestrategiassa ja toistetaan Euroopan parlamentin maaliskuussa 2008 hyväksymässä mietinnössä, jossa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan rooli huumausainepolitiikan kehittämisessä, toteutuksessa, arvioinnissa ja seurannassa.
Europeisk narkotikaforskning og behovet for tverrnasjonalt samarbeid
Euroopan päihdetutkimus ja rajatylittävän yhteistyön tarve
En undersøkelse EONN nylig har utført, viste at i Europa selges over 200 naturlige, halvsyntetiske og syntetiske psykoaktive produkter via internett.
EMCDDA:n jokin aika sitten tekemä tutkimus osoittaa, että Euroopan verkkokaupoissa myydään yli 200:aa luontaista, puolisynteettistä tai synteettistä psykoaktiivista tuotetta.
Mange av disse stoffene klassifiseres som ”legal highs” eller ”herbal highs” og markedsføres som alternativer til kontrollerte stoffer, selv om deres faktiske rettslige stilling kan variere betraktelig fra land til land i Europa.
Monia aineista luonnehditaan ”laillisiksi psykotroopeiksi” tai ”rohdospsykotroopeiksi” ja niitä mainostetaan vaihtoehtoina säännellyille aineille. Niiden tosiasiallinen oikeudellinen asema voi silti vaihdella huomattavasti Euroopan eri maissa.
Rapporter tyder på at antallet nettbaserte forhandlere av slike produkter øker, og at de raskt tilpasser seg forsøk på å kontrollere markedet, bl.a. ved å lansere nye produkter.
Ilmoitusten mukaan tällaisten tuotteiden verkkomyyjiä tulee koko ajan lisää, ja ne mukautuvat nopeasti markkinoiden sääntelypyrkimyksiin esimerkiksi tuomalla markkinoille uusia tuotteita.
I tillegg selger nettbaserte apoteker og forhandlere psykoaktive stoffer til angivelig lovlige formål, og disse kan være potensielle nye distribusjonskanaler for illegale rusmidler.
Lisäksi verkkoapteekit ja psykoaktiivisia aineita laillisiksi väitettyihin tarkoituksiin myyvät verkkokaupat tarjoavat mahdollisesti uusia väyliä laittomaan huumetarjontaan.