pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som følge av debatter i Europaparlamentet innledet og oppfulgt av Europakommisjonen, er det gitt anbefalinger om at miljøvemkrav ikke bare skal være en rettesnor for vedtak og utforming av politikken på definerte miljøområder, men også bør være et fast element i Fellesskapets (nå Unionens) politikk på andre områder.
Lisäksi keskus julkaisee joka kolmas vuosi kertomuksen ympäristön tilasta; ■ edistää ympäristöalan ennakointimenetelmien kehittämistä ja soveltamista, jotta mahdollistetaan se, että tarpeelliset varotoimenpiteet voidaan toteuttaa riittävän ajoissa; ■ edistää ympäristöalan ehkäisy­, suojelu­ja parannustoimien sekä ympäristövahinkojen kustannusten arviointimenetelmien kehittämistä; ■ edistää ympäristövahinkojen ehkäisemiseen tai vähentämiseen käytettävän suotuisinta saatavilla olevaa tekniikkaa koskevien tietojen vaihtoa; ■ yhteistyö muiden asianomaisten toimielinten ja ohjelmien kanssa.
■ å samarbeide med (andre rele­vante) organer og programmer... (ses. 7).
Neuvoston asetuksen 1210/90 2 artikla
Europaparlamentet ønsker i prinsippet retningslinjene fastsatt i det femte handlingsprogrammet (for miljøet) velkommen, og særlig den betydning det tillegger kvalitet, vurdering og spredning av data om miljøet.
Euroopan parlamentti... tervehtii periaatteessa tyydytyksellä viidennen (ympäristöalan toiminta) ohjelman sisältämiä ohjeita ja erityisesti sitä, että siinä korostetaan ympäristötietojen laadun, arvioinnin ja levityksen merkitystä.
Europaparlamentets vedtak om EFs femte handlingsprogram for miljøet basert vå Diez de Rivera-rapporten.
Kommunikaatiokanavien pitäminen avoimena kaikille on paras keino torjua repiviä yhteenottoja.
Blant det som hastet mest var å få mer pålitelige målinger av miljøtilstanden og bedre metoder for å overvåke miljøendringer over større områder.
Ympäristön tilan luotettavampi arviointi ja paremmat menetelmät laajoilla alueilla tapahtuvien ympäristömuutosten seuraamiseksi olivat myös kiireellisesti toteutettavien asioiden joukossa.
Metoder for å evaluere effekten av planleggingstiltak og utviklingsprogrammer kom også høyt opp på listen, sammen med tidlig varsling og metoder for langsiktige prognoser for å bidra til å avverge framtidige katastrofer.
Keinot arvioida suunnittelutoimenpiteiden ja kehitysohjelmien vaikutuksia, samoin kuin menetelmät tulevien katastrofien torjumiseksi varhaisessa vaiheessa annettujen varoitusten ja pitkän aikavälin ennusteiden kautta, olivat myös tärkeiden vaatimusten luettelon kärkipäässä.
Åpen, demokratisk tilgang til miljøinformasjon får nå stadig større anerkjennelse som en grunnleggende borger- og menneskerettighet.
Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1988 Rhodoksella antamassa julkilausumassa kehotettiin Euroopan poliittisia päätöksentekijöitä täyttämään nämä ja muut keskeiset tarpeet.
A holde kommunikasjonslinjene åpne for alle er den beste motgift mot uhensiktsmessige og ødeleggende konfrontasjoner.
Euroopan parlamentin ympäristövaliokunta tuki voimakkaasti tätä pyyntöä.
I sin erklæring på Rhodos i 1988 gikk Det europeiske råd hardt ut mot Europas politikere og krevde økt innsats både på dette og andre nøkkelområder, et krav som fikk full støtte fra Miljøkomiteen i Europaparlamentet.
Silloinen komission puheenjohtaja Jacques Delors vastasi nopeasti näihin suosituksiin puhuessaan parlamentille vuoden 1989 alussa, jolloin hän lupasi, että perustettaisiin "eurooppalainen mittaus- ja valvontaverkosto, joka koostuu julkisista tai yksityisistä, alueellisista tai kansallisista yksiköistä".
Rådets daværende formann Jacques Delors kom raskt tilbake på disse anbefalingene i en tale for Parlamentet i begynnelsen av 1989, der han tok til orde for at det ble satt opp: «... et europeisk nettverk for måling og kontroll, bestående av offentlige eller private, regionale eller nasjonale installasjoner».
"Demokratia, avoin yhteiskunta ja julkinen osallistuminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jos haluamme säilyttää yhteisen ympäristömme yhteiselle tulevaisuudellemme.'' dellemme.''
Men hvordan skulle så nettverket samordnes og innordnes et sammenhengende politisk program?
Miten tätä verkostoa sitten koordinoitaisiin ja miten se valjastettaisiin noudattamaan yhtenäistä toimintasuunnitelmaa?
I juli 1989 kom svaret fra EFs Miljøkommissær Carlos Ripa di Meana, som framsatte forslag for Radet om at det ble opprettet et nytt organ «... for å bistå medlemsstatene i å oppfylle de målsettinger om vern og gjenoppbygging av miljøet som er fastsatt i traktaten og i Fellesskapets ulike handlingsprogrammer for miljøet».
Vastauksen antoi heinäkuussa 1989 EY:n silloinen ympäristökomissaari Carlos Ripa di Meana, joka ehdotti neuvostolle uuden keskuksen perustamista "auttamaan jäsenvaltioita saavuttamaan perusta missopimuksessa ja yhteisön ympäristöohjelmissa määritellyt ympäristön suojelu- ja ennalleenpalauttamistavoitteet".
«Demokrati, åpne samfunn og offentlig deltakelse er av grunnleggende betydning hvis vi skal sikre vårt felles miljø for en felles framtid.»
Ingvar Bingman Pohjoismaiden ministerineuvoston ympäristöiietoalan työryhmä
Da det var bestemt at byrået skulle legges til København, vedtok Det europeiske råd i 1990 etter disse linjer en forordning som trådte i kraft ved utgangen av 1993.
Neuvosto hyväksyi vuonna 1990 tätä koskevan asetuksen, joka tuli voimaan vuoden 1993 lopussa, kun oli päätetty ympäristökeskuksen sijoittamisesta Kööpenhaminaan.
Miljøbyråets geografiske sfære er ikke begrenset til medlemsstatene i Den europeiske union. Faktisk er de fleste EFTA-landene nå tilsluttet gjennom EØS-avtalen.
Ympäristökeskuksen työ ei maantieteellisesti rajoitu Euroopan unionin jäsenmaihin; useimmat EFTA-maat ovat liittyneet siihen ETA-sopimuksen nojalla.
I artikkel 19 i forordningen om Miljøbyråets opprettelse heter det videre: «Byrået er åpent for stater som ikke er medlemmer av De europeiske fellesskap, men som deler Fellesskapets og medlemsstatenes interesse for byråets målsettinger...».
Keskuksen perustamista koskevan asetuksen 19 artiklassa sanotaan: "Keskus on avoin maille, jotka eivät ole Euroopan yhteisöjen jäseniä, mutta ovat yhtä mieltä yhteisöjen ja jäsenvaltioiden kanssa keskuksen tavoitteiden tärkeydestä."
Denne bestemmelsen ble desto viktigere på bakgrunn av de store omveltningene som fant sted i landene i Sentralog Øst-Europa og det tidligere Sovjetunionen i 1990, som åpnet for en helt ny epoke i miljøsamarbeidet, på tvers av den kalde krigens gamle skille mellom øst- og vestblokken.
Tämä määräys sai lisämerkitystä Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton silloisten (vuoden 1990) tapahtumien taustaa vasten, kun ympäristöyhteistyölle avautui uusi aikakausi, kun kylmän sodan vuosien itä-länsi -jako hajosi nopeasti.
Målsettinger og forventa
Tavoitteet ja odotukset
Byrået skal gi informasjon som kan brukes direkte i gjennomføringen av Fellesskapets miljøpolitikk. Følgende arbeidsområder vil bli prioritert: luftkvalitet og utslipp til atmosfæren,
Keskus huolehtii sellaisten tietojen toimittamisesta, joita voidaan välittömästi käyttää yhteisön ympäristöpolitiikan täytäntöönpanossa.
Det europeiske miljøbyrås hovedoppgaver er: ■ a framskaffe objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon for dem som skal fastsette, gjennomføre og videreutvikle europeisk miljøpolitikk, samt for Europas befolkning generelt,
EEA:n päätehtävät ovat: objektiivisten, luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen tuottaminen niille, joiden tehtävänä on luoda, toteuttaa ja kehittää edelleen Euroopan ympäristöpolitiikkaa, sekä Euroopan suurelle yleisölle sopivien ympäristötoimenpiteiden, ohjeiden ja lainsäädännön tarpeen havaitseminen, valmistelu ja arviointi
W. vannkvalitet, forurensende stoffer og vannressurser, jordbunnens, faunas, floras og biotopers tilstand, bruk av land og naturressurser, 1 avfallshåndtering,
EIONET­verkoston koordinointi ja Euroopan ympäristön tilaa koskevan raportin julkaiseminen joka kolmas vuosi
¡2 å identifisere, forberede og vurdere hensiktsmessige tiltak, retningslinjer og lovgivning på miljøområdet, :å samordne EIONET og offentliggjøre en rapport om
Keskuksen toiminnassa ovat huomion kohteena erityisesti valtioiden rajat ylittävät, monikansalliset sekä maailmanlaajuiset ilmiöt.
3 kjemiske stoffer som utgjør en fare for miljøet, t¿ vem av kystområder.
Toiminnassa otetaan huomioon myös sosiaalis­taloudellinen ulottuvuus.
Byrået skal i sin virksomhet unngå å gjenta aktiviteter som allerede er igangsatt av andre institusjoner og organer.
Toiminnassaan keskuksen on vältettävä päällekkäisyyttä muiden laitosten ja toimielinten kanssa.
Miljøbyrået og EIONET ble etablert som følge av interaktive politiske prosesser, og de skal følgelig virke interaktivt.
EEA ja EIONET svntyivät keskenään vuorovaikutuksessa olevien poliittisten prosessien tuloksena, ja tämän vuorovaikutuksen on tarkoitus jatkua niiden toiminnassa.
Miljøpolitiske beslutningstakere kan kreve at det blir iverksatt informasjonsprogrammer, men prosessen kan lett snu hvis for eksempel data fra spesielle undersøkelser eller analyser avslører behov for en total omlegging av politikken.
Poliittiset päätöksentekijät voivat kyllä laatia ohjelmia tietojen hankkimiseksi, mutta prosessi voi helposti kääntyä päinvastaiseen suuntaan, jos esimerkiksi tiettyjen tutkimusten tai arviointien tuloksena saatu tieto paljastaa, että olisi tarpeen muuttaa politiikan suuntaa täydellisesti.
Blant Miljøbyråets potensielle brukere eller kunder finner vi generaldirektoratene under Europakommisjonen, Ministerrådet, Europaparlamentet, andre EU­organer, nasjonale miljømyndigheter i medlemsstatene og andre EØS­land, internasjonale organisasjoner, ikke­statlige organisasjoner, representanter for viktige sektorer i næringslivet (som industri, handel eller landbruk), media og privatpersoner.
Jotta tätä dvnamiikkaa voitaisiin hyödyntää mahdollisimman hyvin, ympäristökeskuksen toiminta ja suhteet verkostoon pidetään jatkuvassa valmiustilassa senhetkisten vaatimusten ja painotusten suhteen, ja niitä tarkistetaan säännöllisesti kokemusten valossa. Tietyt jatkuvaa huolta aiheuttavat alat pysyvät kuitenkin koko ajan EEA:n toiminnan ja huomion kohteena.
For å få mest mulig ut av denne dynamikken skal byråets virke og forhold til nettverket holdes i høyeste beredskap i forhold til øyeblikkets krav og prioriteter og jevnlig gjennomgås på bakgrunn av erfaringer. Enkelte områder ril imidlertid være gjenstand for konstant bekymring og vil alltid stå i fokus for byråets arbeid og strategi.
EEA:n mahdolliseen käyttäjäkuntaan kuuluvat Euroopan komission pääosastot, ministerineuvosto, Euroopan parlamentti, unionin muut toimielimet, EU:n jäsenvaltioiden ja muiden EEA:n jäsenmaiden kansalliset ympäristöviranomaiset, kansainväliset järjestöt, vapaaehtoiset järjestöt, elinkeinoelämän pääalojen (kuten teollisuus, kauppa ja maatalous) edustajat, joukkoviestimet ja suuri yleisö.
Miljøbyråets målsettinger
EEA:n tavoitteet
Byråets målsettinger finner vi artikkel 3 i rådsforordning nr. 1210/90:
EEA:n tavoitteet on otettu sen perustamista koskevan neuvoston asetuksen 1210/90 3 artiklasta:
Miljøbyrået kan ikke forventes å tilfredsstille denne nesten uendelige listen av potensielle brukere med mindre det blir satt opp en prioritering.
Ympäristökeskuksen ei voida odottaa kykenevän palvelemaan tätä lähes rajatonta mahdollisten käyttäjien joukkoa, ellei tehtäville laadita tärkeysjärjestystä.
Byråets aller viktigste oppgave er å sette andre i stand til å takle miljøproblemer, løse motsetninger og motvirke en uønsket utvikling ved å tilby den informasjon og de tjenester og redskaper som situasjonen krever.
Ympäristökeskuksen oleellisin rooli on tehdä muut kykeneviksi ratkaisemaan ympäristöongelmia, selviytymään pulmatilanteista ja torjumaan kestämättömät suuntaukset tarjoamalla heille asianmukaista tietoa, palveluja ja välineitä.
Byråets hovedvirksomhetsområder skal, i den grad det er mulig, omfatte alle elementer som setter det i stand til å samle informasjon som gjør det mulig å beskrive nåværende og forventet miljøtilstand ut fra følgende synsvinkler:
Keskuksen keskeiset toiminta­alueet sisältävät mahdollisuuksien mukaan kaikki ne toimintamuodot, jotka antavat sille mahdollisuuden kerätä tietoja, joiden avulla voidaan kuvata ympäristön nykyistä ja ennakoitavissa olevaa myöhempää tilaa seuraavista näkökohdista: ympäristön laatu ympäristön kuormitus ympäristön herkkyys
Slike indirekte former for hjelp vil være tilgjengelig for sluttbrukerne slik at de selv kan se og vurdere hvilke muligheter som åpner seg når man samler inn, validerer og presenterer informasjon på en strukturert måte, og selv kan anvende informasjonen for sine spesifikke behov.
Loppukäyttäjät saavat näin mahdollisuuden itse arvioida mahdollisuuksia, jotka avautuvat tietojen keräämisen, arvioinnin ja jäsentyneen esittämisen kautta, sekä käyttää niitä omiin tarkoituksiinsa.
Miljøbyrået vil bidra til å føre miljøkampen videre på alle fronter ved å samarbeide med offisielle organer, handels­og industriråd, private aksjonsgrupper og andre interessegrupper på et jevnbyrdig grunnlag.
Matkailu on maailman menestyvin elinkeinoala, mutta se voi sekä aiheuttaa kielteisiä ympäristövaikutuksia että joutua niiden uhriksi.
Reiselivsnæringen er den næringen som er i størst vekst globalt sett, men den kan både skape og påvirkes av negative miljøvirkninger.
EEA pyrkii edistämään ympäristönsuojelua laajalla rintamalla työskentelemällä virallisten elinten, elinkeinoelämän edustajien, kansalaisryhmien ja muiden asianosaisten kanssa yhtäläisin ehdoin ja kumppanuuden hengessä.
«Det må utvikles indikatorer på bærekraftig utvikling for å gi et solid grunnlag for beslutninger på alle plan og for å bidra til en selvregulerende bærekraftig utvikling med integrerte miljøog utviklingsmodeller.» modeller.»
"On kehitettävä kestävän kehityksen tunnuslukuja, jotta saataisiin aikaan vankka pohja päätöksenteolle kaikilla tasoilla ja jotta päästäisiin kokonaisvaltaisten ympäristö- ja kehitysmallien itsesääteievään kestävään kehitykseen."
Industriutslipp bidrar sterkt til forurensningen av Europas vassdrag.
Teollisuuden päästöt ovat osasyynä Euroopan sisävesien likaantumiseen.
Når vi nå har klart å samle oss om «bærekraftig utvikling» som et mål, er det fordi vi er overbevist om at fri tilgang til pålitelig kunnskap vil styrke alle parter.
Kestävän kehityksen käsitteeseen liittyvä yhteistyön ajatus perustuu siihen vakaumukseen, että avoimesti jaettu perinpohjainen tieto hyödyttää kaikkia.
Miljøbyrået ønsker å gi næring til denne prosessen og opptre som en «vakthund», om enn ganske så vennligsinnet, hvis skarpe tenner kommer til uttrykk i den informasjon det framskaffer og den økende bevissthet omkring miljøet som det vil styrke.
Ympäristökeskus pyrkii edistämään tätä prosessia ja siten toimimaan "ystävällisenä valvojana", jonka ote on havaittavissa sen tuottamassa tiedossa ja tiedon aikaansaamassa kohonneessa tietoisuudessa.
Behovet for samordnet informasjon preger byråets funksjon som aktivt grensesnitt mellom dataprodusenter og informasjonsbrukere i lokale miljøpolitiske fora.
Jalostetun tiedon tarve on keskeisessä asemassa ympäristökeskuksen toimiessa aktiivisena yhdyselimenä tiedon tuottajien ja soveltajien välillä.
Uansett hvor nøyaktig data registreres og innsamles, må utvelgelse, sammenstilling og strukturering skje på bakgrunn av bestemte sluttformål for at dataene skal kunne utnyttes effektivt.
Huolellisimminkin kerätty ja talletettu tieto on tehotonta, ellei sitä ole valikoitu, yhdistelty ja järjestelty tiettyä lopullista käyttöä ajatellen.
Resultatet må være «EEA-kompatibel informasjon», dvs. informasjon som kan registreres sammen med og sammenlignes med motsvarende informasjon fra nettverket, og resultatet må være pålitelig ut fra enhver standard slik at debatter om politisk vitale spørsmål ikke kan avspores fordi de grunnleggende fakta trekkes i tvil.
Lopputuloksena olevan tiedon on oltava 'EEAyhteensopivaa' — sen on oltava rekisteröitävissä ja vertailtavissa vastaavan, verkostossa olevan tiedon kanssa — ja sen on oltava luotettavaa minkä tahansa mittapuun mukaan, jotta keskustelu tärkeistä päätöksistä ei kaatuisi perustietojen luotettavuuteen kohdistuviin epäilyksiin.
De senere års tiltagende aksept av prinsippet om en bærekraftig utvikling har bidratt til å øke europeernes erkjennelse av miljøets globale karakter.
Kestävän kehityksen periaatteet ovat viime vuosina saaneet lisääntyvää kannatusta ja täten sekä syventäneet että laajentaneet eurooppalaisten näkemystä maailman ympäristöstä.
Arbeidet med databehandling, analyse og vurdering er ikke sentralisert i Miljøbyrået men utføres ved nasjonale overvåkingssentre og andre organer tilknyttet EIONET.
Tietojen käsittelyä, analysointia ja arviointia ei ole keskitetty ympäristökeskukseen, vaan sitä suorittavat kansalliset valvontakeskukset ja muut EIONETin elimet.
Byrået evaluerer resultatet i form av data og informasjon og bringer det videre i bearbeidet form til potensielle brukere.
EEA arvioi näin saadut tiedot ja toimittaa ne sopivassa muodossa mahdollisille käyttäjille.
Det har også til oppgave å sikre bred spredning til publikum av sine konklusjoner ved jevnlig å utgi rapporter om miljøets tilstand, ekspertvurderinger, bulletiner og så videre.
Sen velvollisuutena on myös varmistaa näiden tulosten laaja levikki säännöllisten ympäristön tilaa koskevien raporttien, erityisarvioiden, tiedotteiden ynnä muiden muodossa.
Nasjonal velstand og et bærekraftig livsgrunnlag for enkeltindividene og samfunnet blir i stadig større grad betraktet som innbyrdes avhengige målsettinger.
Kansakuntien vauraus ja yksilöiden ja yhteisöjen kestävän toimeentulon ylläpito tunnustetaan lisääntyvässä määrin tavoitteiksi, jotka eivät sulje pois toisiaan.
Tendenser i demografi, landbruk, industri, internasjonal handel, kultur og sysselsetting er andre faktorer som inngår i dette vanskelige regnestykket.
Tähän monimutkaiseen yhtälöön vaikuttavat väestölliset sekä maatalouden, teollisuuden, kansainvälisen kaupan, kulttuurin ja työllisyyden suuntaukset.
Måling av miljøkostnader og miljøgevinster sammen med nye vekstindikatorer er også en viktig forutsetning for at man skal kunne planlegge en bærekraftig utvikling og treffe riktige politiske beslutninger i den forbindelse.
Ympäristökustannusten ja hyödyn mittaaminen sekä kasvua kuvaavat uudet tunnusluvut ovat myös avainasemassa suunniteltaessa kestävän kehityksen politiikkaa.
«Den beste måten å lære på, er ved prøving og feiling.
"Paras tapa oppia on yrityksen ja erehdyksen kautta.
Vi vil ikke kunne føre prinsippet om en bærekraftig utvikling ut i livet hvis vi bare betrakter det som et teoretisk begrep.
Se on poliittinen ja organisatorinen strategia, joka ei ole mielekäs, ellei sitä sovelleta käytäntöön.
Det er en politisk og organisasjonsmessig strategi — og dermed meningsløs hvis den ikke får praktisk anvendelse — som må læres gjennom grundig refleksjon over hva som faktisk skjer når mennesker av kjøtt og blod prøver å avveie miljøhensyn mot økonomiske hensyn.»
Se on opeteltava pohtimalla huolellisesti, mitä todella tapahtuu, kun todelliset ihmiset yrittävät tehdä kompromisseja ympäristön suojelullisten ja taloudellisten tavoitteiden välillä."
Miljøbyråets arbeidsprogrammer skal utformes slik at de gjennom informasjon og erfaringsutveksling støtter disse og andre sider ved den økende konsens i verden om prinsippet om en bærekraftig utvikling, som allerede var fastlagt i Fellesskapets femte handlingsprogram for miljøet og videreutviklet i UNCED-avtalene av 1992.
Ympäristökeskus suuntaa toimenpideohjelmansa siten, että ne tukevat tietojen ja kokemusten vaihdon kautta näitä ja muita maailmanlaajuisen, kestävään kehitykseen liittyvän konsensuksen näkökohtia, jotka ilmenevät jo EU:n nykyisestä viidennestä ympäristönsuojelun toimintaohjelmasta ja vielä selvemmin vuodelta 1992 peräisin olevista UNCED-sopimuksista.
11993 var 24 % av trærne målbart skadet som følge av klimapåvirkning, insekt- og soppangrep, luftforurensning og skogbranner.
Vuonna 1993 oli 24 prosenttia Euroopan puista huomattavassa määrin huonojen sääolosuhteiden, hyönteisten ja sienten, ilmansaasteiden ja metsäpalojen vahingoittamia.
Organisasjonskart for Det europeiske miljøbyrå
EEA:n organisaatiokaavio
Situasjo bestemt at det skulle utarbeides en grunnleggende miljøtilstandsrapport for hele Europa.
Tilanne tilattiin koko Euroopan kattava perusraportti ympäristön tilasta.
Denne rapporten, Europas miljø: Dobns-rapporten («Europe's Environment: The Dobfis Assessment»), ble utarbeidet av Miljøbyråets arbeidsgruppe i samarbeid med UNECE og flere internasjonale organisasjoner på grunnlag av en rekke etablerte datakilder, inkludert CORINE.
Tämän raportin, Euroopan ympäristö: Dobfisarviointi, laati EEA-työryhmä yhteistyössä UNECEn ja useiden kansainvälisten järjestöjen kanssa.
Data ble innsamlet gjennom et nyetablert felleseuropeisk nettverk med nasjonale focal points og analysert av ekspertgrupper.
Lukuisia vakiintuneita tietolähteitä, kuten CORINE, hyväksi käyttäen kerättiin tietoa kansallisten keskusten muodostaman uuden yleiseurooppalaisen verkoston kautta, ja tiedot analysoitiin asiantuntijaryhmissä.
Vurderingen er nå ferdigstilt og rapporten vil snarlig bli utgitt.
Arviointi on nyt saatu päätökseen, ja sitä koskeva raportti julkaistaan lähiaikoina.
Under dette arbeidet har mange land i EFTA og i Sentralog Øst-Europa i praksis vist interesse for å delta i Miljøbyråets aktiviteter, også i videreutviklingen av CORINE, ved å integrere sine informasjonskilder i det nye nettverket.
Tässä yhteydessä monet EU:n ulkopuolella olevat EFTA-maat ja Keski- ja Itä-Euroopan maat osoittivat olevansa kiinnostuneita EEA:n toimintaan osallistumisesta, muun muassa CORINEn kehittämisestä edelleen sisällyttämällä tietovaransa kehitteillä olevan verkoston tietovaroihin.
Fellesskapsandeler og nasjonale andeler
Yhteydet yhteisön ja kansallisen tason ohjelmiin
Byrået har vært så heldig å kunne ta fatt på verket med solid bagasje i form av grunnleggende miljødata og informasjon i forskjellige former.
Ympäristökeskus on siinä onnellisessa asemassa, että sillä on jo työtään aloittaessaan huomattavan suuri eri muodossa olevien ympäristöalan perustietojen varasto.
Arbeidsgruppen som fikk i oppgave å gjøre det forberedende arbeidet for Miljøbyrået i den tre-årige interimsperioden mellom vedtaket om opprettelse og fram til det faktisk ble etablert, kunne fastslå at det allerede forelå et økende behov for byrået og dets tjenester, og at en rekke spesifikke oppgaver krevde rask handling og veiledning.
Ympäristökeskuksen perustamispäätöksen ja perustamisen välisenä kolmen vuoden jaksona valmistelutöitä suorittamaan asetettu työryhmä havaitsi, että keskuksella ja sen palveluilla oli jo voimakasta kysyntää ja että joukko erityisiä tehtäviä vaati nopeaa toimintaa ja ohjausta.
Miljøbyrået ser særlig fram til et aktivt samarbeid med GD XI i Brussel, som er det av generaldirektoratene som får mest å si for utformingen og gjennomføringen av miljøpolitikken.
Ympäristökeskus odottaa erityisen suurella ilolla aktiivista yhteistyötä EU:n pääosasto XI:n kanssa, jonka pääasiallisena tehtäväkenttänä on ympäristöpolitiikan muotoilu ja toteuttaminen.
Det vil også samarbeide nært med andre generaldirektorater for å fremme integreringen av miljøhensyn i den politiske beslutningsprosessen på andre områder.
Läheisiä yhteyksiä tullaan kehittämään myös muihin pääosastoihin, jotta ympäristöalan tietouden huomioon ottaminen muiden alojen politiikkaa luotaessa helpottuisi.
Det vil likeledes ha et aktivt samarbeid med andre fellesskapsorganer, særlig Det felles forskningssenter og Det statistiske kontor (Eurostat), for å øke den gjensidige utnyttelsen av hverandres programmer og unngå dobbeltarbeid.
Ympäristökeskus tulee tekemään tiivistä yhteistyötä muiden yhteisön elinten, erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ja tilastotoimiston (EUROSTAT), kanssa keskinäisen hyödyn parantamiseksi ja päällekkäisen välttämiseksi.
Det felles forskningssenter vil støtte Miljøbyråets arbeid på omrader som forskning og anvendt teknologi, og utgjøre et bindeledd med det vitenskapelige forskningsmiljøet (se nedenfor).
JRC tukee EEA:n työtä sellaisilla aloilla kuten tutkimus ja sovellettu teknologia sekä muodostaa yhdyssiteen tutkijapiireihin.
Gjennom felles innsats vil man sikre at resultatene fra Fellesskapets miljøforskning og utviklingsprogrammer framlegges på korrekt måte og blir påaktet i politiske kretser.
Keskukset työskentelevät yhdessä sen hyväksi, että yhteisön ympäristöalan tutkimus- ja kehitysohjelmien tulokset esiteltäisiin riittävällä tavalla päätöksentekijöille ja että nämä ottaisivat ne huomioon.
CORINE (Coordinating Information on the Environment) begynte i 1985 som et forsøksprosjekt som støtte for de politiske beslutningsinstanser i Europa.
CORINE (Coordinating Information on the Environment, ympäristötietojen koordinointi) käynnistettiin koeluontoisesti vuonna 1985 avustamaan Euroopan päätöksentekijöitä, ja sen avulla oli tarkoitus osoittaa Euroopan ympäristön ja luonnonvarojen tilaa koskevien tietojen tarve ja sopivat menetelmät niiden keräämiseksi, järjestämiseksi ja tarkistamiseksi.
Formalet var å definere behov og hensiktsmessige rutiner for innsamling, organisering og kryss-sjekking av informasjon om Europas miljøtilstand og naturressurser.
Järjestelmän yhteydessä on luotu menetelmiä sekä perustettu asiantuntijaverkostoja ja tietokantoja, ja ne luovat pohjan keskuksille, jotka tulevat kehittämään tätä työtä edelleen.
Det ble etablert metoder og nettverk av eksperter og opprettet databaser og informasjonssystemer, og dette utgjør grunnlaget for de organer som skal videreføre arbeidet.
On kehitetty ja otettu käyttöön menetelmiä, jotka koskevat maanpintaa, biotooppeja ja ilmansaasteita, ja tietokannat on päivitetty EU:n tasolle.
Informasjonssystemet CORINE inneholder også opplysninger om forhold ved skogen, naturressurser, badevanns- og ferksvannskvalitet samt en oversikt over luftoverväkingsstasjoner.
CORINE-tietojärjestelmä sisältää myös tietoja metsien tilasta, luonnonvaroista sekä uimaveden ja juomaveden laadusta samoin kuin luettelon ilmanlaadun seuranta-asemista.
Tilstanden i Unionen — og utenfor
Unionin — ja muun Euroopan — tila
Eurostat, som koordinerer statistisk informasjon på vegne av alle fellesskapsorganer, vil sammen med byrået spille en viktig rolle for å gjennomføre eller lette hverandres oppgaver ved å utvikle felles prosjekter rettet mot spesifikke, felles målsettinger og innlemme dem i sine arbejdsprogrammer.
EUROSTAT, joka koordinoi tilastotietoja yhteisön toimielinten puolesta, ja EEA tulevat näyttelemään tärkeää osaa toistensa tehtävien suorittamisessa tai helpottamisessa kehittämällä tiettyihin yhteisiin tavoitteisiin suunnattuja yhteisiä projekteja ja ottamalla ne mukaan työohjelmiinsa.
Flere felleseuropeiske ministerkonferanser (Dublin 1990, Dobfis slott 1991 og Luzern 1993) har gitt uttrykk for et behov for å integrere Europas ulike informasjonssystemer på miljøområdet.
Sarja yleiseurooppalaisia ministerikokouksia, jotka pidettiin Dublinissa (1990), Dobfisin linnassa (1991) ja Luzernissa (1993), osoitti olevan tarvetta yhdistää koko Euroopan ympäristötietojärjestelmät.
For å få et grunnlag for å vurdere de eksisterende miljøinformasjonssystemenes potensiale for kombinert anvendelse, utvikle et miljøprogram for Europa og øke bevisstheten omkring miljøproblemene, ble det
Niiden yhteiskäyttömahdollisuuksien, Eurooppaa koskevan ympäristöohjelman kehittämismahdollisuuksien sekä ympäristöongelmia koskevan tietoisuuden parantamiseksi
Det er også arbeid på gang for å utvikle en datautvekslingsarkitektur mellom informasjonssystemer hos Miljøbyrået og samarbeidspartnerne i EIONET, såvel som med andre større direktorater innenfor EU-forvaltningen,
Parhaillaan kehitetään myös tietojenvaihtorakenteita EEA:n ja sen ElONET-kumppaneiden tietojärjestelmien välillä samoin kuin EEA:n ja EU:n tärkeimpien pääosastojen välillä niiden tähän alaan liittyvien tutkimusja kehitysohjelmien osalta.
Nettverkets viktigste elementer Dette vil være de nasjonale informasjonsnettenes hovedinstitusjoner- eller organisasjoner som på nasjonalt plan regelmessig samler inn og leverer miljødata og/eller har relevante kunnskaper innen miljøvitenskap, miljøovervåking og modellering.
Tietojenvaihtoa ja teknisiä yhteyksiä pyritään luomaan myös kansallisen tason ympäristönsuojeluohjelmien ja suurten, kansalaisjärjestöjen ylläpitämien tietokantojen kanssa.
Datautveksling og tekniske forbindelseslinjer vil også bli knyttet opp mot eksisterende miljøprogrammer på nasjonalt plan, f.eks. National Conservation Strategies (NCS) og større ikke-statlige databaser.
Kansallisen tietoverkoston tiedontuottajat Kansallisten verkostojen tärkeimmät laitokset tai elimet, jotka kansallisella tasolla säännöllisesti keräävät ja tuottavat ympäristötietoja, ja/tai joilla on hallussaan ympäristötiedettä, valvontaa tai suunnittelua koskevaa tietoa.
Nasjonale referansesentre Institusjoner, vanligvis blant nettverkets viktigste elementer, som kan utpekes av medlemsstatene til å spille en rolle i den tekniske koordineringen nasjonalt og til å samarbeide med Miljøbyrået på definerte områder.
Kansalliset asiantuntijakeskukset Yleensä kansalliseen tietoverkkoon kuuluvia laitoksia, jotka jäsenvaltio voi nimittää osallistumaan tekniseen koordinointiin omassa maassaan ja tekemään tiettyjä aiheita koskevaa yhteistyötä ympäristökeskuksen kanssa.
Byrået er en uavhengig juridisk instans med alle rettigheter og alt ansvar som følger av det i de landene det er virksomt.
EEA on itsenäinen juridinen yksikkö kaikkine niine oikeuksineen ja velvollisuuksineen, jotka siihen liittyvät niissä maissa, joissa se toimii.
Det tilsikter å bli knutepunktet i et desentralisert nettverk utformet for å sikre best mulig utnyttelse av de ressurser som allerede finnes i Europa.
Se pyrkii sijoittumaan Euroopassa jo olemassa olevien resurssien mahdollisimman hyväksi hyödyntämiseksi luodun hajautetun, laajan verkoston keskipisteeseen.
Det europeiske miljøbyrås rolle vil være avgjørende for å vurdere og spre informasjon, skille mellom reelle og antatte farer og framskaffe et vitenskapelig, rasjonelt grunnlag for beslutninger og tiltak som berører miljøet og naturressursene.»
Eurooppalaiset tietokeskukset Laitoksia tai elimiä, jotka EEA nimeää johtokunnan valvoman tiukan valintamenettelyn jälkeen suorittamaan tiettyjä monivuotisessa työohjelmassa mainittuja tehtäviä.
Europeiske temacentre (ETC) Institusjoner eller organisasjoner som etter strenge utvelgelsesprosedyrer under overoppsyn av styret får i oppdrag av byrået å utføre særskilte oppgaver fastsatt i det flerårige arbeidsprogrammet.
"Euroopan ympäristökeskuksen a nähdään olevan keskeinen rooli tietojen arvioinnissa ja levittämisessä, todellisten ja oletettujen riskien erottamisessa sekä tieteellisen ja rationaalisen perustan luomisessa päätöksille ja toimenpiteille, jotka vaikuttavat ympäristöön ja luonnonvaroihin."
Mot en bærebaftig utvikling EFs femte handlingsprogram for miljøet
Kohti kestävää kehitystä Έί:η viides ympäristöahn toimintaohjelma
Det ønsker å ha en kompakt administrativ kjerne som betjener en utvidet familie av prosjektgrupper som har til oppgave å nå definerte strategiske målsettinger innen fastsatte frister.
Ympäristökeskus aikoo pitää hallinnollisen ytimensä suppeana ja hoitaa sen avulla suurta joukkoa projektiryhmiä, joiden tehtävänä on työskennellä määräaikaisesti tiettyjen strategisten päämäärien saavuttamiseksi.
Denne smidige forvaltningsstrukturen er utformet for å holde byråkratiet og kostnadene på et minimum slik at tekniske og menneskelige ressurser kan settes inn der de er viktigst, nemlig i produksjonen av nyttige resultater i tilknytning til arbeidsprogrammet.
Tämän joustavan hallinnollisen rakenteen avulla on tarkoitus pitää byrokratia ja kustannukset mahdollisimman vähäisinä, jotta tekniset ja inhimilliset resurssit voitaisiin keskittää sinne, missä niistä on eniten hyötyä; työohjelman kannalta oleellisten tulosten tuottamiseen.
Byrået arbeider etter et flerårig arbeidsprogram vedtatt av et styre bestående av en representant for hver av medlemsstatene i Den europeiske union, to representanter for Kommisjonen og to vitenskapelige personer «med særlige kvalifikasjoner på området miljøvern» utpekt av Europaparlamentet.
EEA noudattaa työssään keskipitkän aikavälin monivuotista työohjelmaa, josta päättää johtokunta. Johtokuntaan kuuluu yksi edustaja kustakin EU:n jäsenvaltiosta, kaksi komission edustajaa sekä kaksi Euroopan parlamentin nimittämää tutkijaa.
Disse bistås av en vitenskapskomité hvis medlemmer oppnevnes for fire år av gangen.
Heitä avustaa tieteellinen komitea, jonka jäsenet nimitetään neljäksi vuodeksi.
Styrets og Den vitenskapelige komités medlemmer er oppført til slutt i dette heftet.
Johtokunnan ja tieteellisen komitean jäsenten nimet ilmenevät tämän kirjasen loppuosasta.
Ifølge planene skal byrået innen sommeren 1995 ha omkring 50 ansatte foruten 15-20 konsulenter og nasjonale eksperter fra institusjoner eller grupper som samarbeider innenfor Miljøbyråets arbeidsprogram.
Organisaatiosuunnitelman mukaan noin 50 työntekijää palkataan vuoden 1995 puoliväliin mennessä, ja lisäksi käytetään 15 - 20 konsulttia ja kansallista asiantuntijaa, jotka toimivat EEA:n työohjelmaan osallistuvissa laitoksissa tai ryhmissä.
Kontinuerlig deltakelse av eksperter fra forskning og utdanning og partnerorganisasjoner, yrkesorganisasjoner, ikke-statlige organisasjoner og industrien vil bli sikret gjennom en stipendiatordning som er utformet for å fremme innsyn og interaksjon.
Tutkimus- ja koulutusalan asiantuntijoiden sekä yhteistyökumppaneiden, asiantuntijaelimien, kansalaisjärjestöjen ja teollisuutta edustavien asiantuntijoiden jatkuva läsnäolo varmistetaan avoimuuteen ja vuorovaikutukseen kannustavan stipendijärjestelmän kautta.
Miljøbyrået vil utvikle forbindelser til andre internasjonale nøkkelorganisasjoner og -programmer som Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), Europa rådet, Den europeiske romorganisasjon, Det internasjonale energibyrå og FNs særorganisasjoner, særlig FNs miljø program (UNEP), Verdens meteorologiorganisasjon og Det internasjonale atomenergibyrå.
Ympäristökeskus kehittää yhteyksiä muihin avainasemassa oleviin kansainvälisiin järjestöihin ja ohjelmiin, kuten OECD, Euroopan neuvosto, Euroopan avaruuskeskus, Kansainvälinen energiajärjestö sekä YK:n elimet, etenkin YK:n ympäristöohjelma, Maailman ilmatieteellinen järjestö (WMO) sekä Kansainvälinen atomienergiajärjestö.
Det vil sette like mye inn på samarbeidet med ikke-statlige organisasjoner som World Conservation Union (IUCN), Verdens naturfond (WWF) og World Conservation Monitoring Centre (WCMC).
Yhteyksiä vapaisiin kansalaisjärjestöihin, kuten Maailman luonnonsuojeluliitto (IUCN), Maailman luonnon säätiö (WWF) ja Maailman luonnonsuojelun valvontakeskus (WCMC) ylläpidetään yhtä tarmokkaasti.
Et annet område som blir høyt prioritert er samarbeidet med FoU-ressursene innen råd og sammenslutninger for handel og industri.
Vuorovaikutusmahdollisuuksia elinkeinoelämän järjestöjen ja yritysten tutkimus- ja kehitystoiminnan kanssa pidetään myös arvossa.
Det europeiske miljøinformasjons- og observasjonsnett (EIONET) er selve legemliggjøringen av Miljøbyrået, som leder det hele sammen med en rekke samarbeidende institusjoner og organisasjoner som grovt kan inndeles som følger:
Euroopan ympäristötieto- ja seurantaverkostoon (EIONET) kuuluu sitä johtavan EEA:n lisäksi joukko laitoksia ja elimiä, jotka voidaan ryhmitellä seuraavasti:
Nasjonale focal points (NFP) Dette vil typisk være de nasjonale miljømyndigheter eller sentre underlagt disse, med ansvar for samarbeidet med Miljøbyrået og for nasjonal samordning av virksomhet tilknyttet byråets arbeidsprogram.
Kansalliset tietokeskukset Nämä ovat yleensä kansallisia ympäristöviranomaisia tai niiden alaisia keskuksia, joiden tehtävänä on huolehtia yhteistyöstä EEA:n kanssa ja koordinoida sen työohjelmaan liittyviä tehtäviä.
Periodisk rapportering
Määräaikainen raportointi
Arbeidsprogrammet
Kapasiteetin kehittäminen
Utforming av arbeidsprogrammet
Työohjelman kehittäminen
For at de nyeste forskningsresultatene også skal bli tatt i betraktning når miljøpolitikken fastsettes, er det nødvendig å gjøre opp status over miljøet. Miljøtilstanden må være nøye kvantifisert og forstått om man skal kunne vurdere virkningene av miljøpolitiske inngrep eller utviklingsprogrammer før de iverksettes eller evaluere dem når de er gjennomført.
Jotta toimintalinjat voitaisiin muokata uusimpien havaintojen pohjalta, on yleensä erittäin tärkeää ensin tutkia ympäristön senhetkinen tila, sillä ellei siitä ole olemassa perusteellisia lukuja ja ellei sitä ymmärretä, miten voitaisiin arvioida toimenpiteitä koskevien päätösten tai kehitysohjelmien vaikutus ennen niiden käyttöönottoa tai niiden tultua sovelletuksi?
■ Styret skal vedta et flerårig arbeidsprogram på grunnlag av de prioriterte områdene nevnt i artikkel 3 nr.
Ympäristöpaineiden valvonta niiden alkulähteillä on tehokas lähestymistapa silloin kun on kyseessä ilmaan, veteen ja maahan joutuvien päästöjen seuranta sekä jätteiden tuottamisen, kierron ja siirtämisen tarkkailu.
2, med utgangspunkt i et utkast som framlegges av daglig leder, nevnt i artikkel 10, etter å ha mottatt Kommisjonens uttalelse.
Monet ympäristöpaineet vaativat yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon moninaisia tekijöitä.
Det første flerårige programmet skal vedtas innen ni måneder etter at denne forordning er trådt i kraft.
Tällaisia ovat esimerkiksi seuraavien seikkojen arviointikeinot:
Byrået vil virke for å organisere og forbedre produksjonen av pålitelig miljøinformasjon ved å analysere og vurdere miljødata fra alle tilgjengelige kilder og gjøre de konsoliderte resultatene kjent på forskjellige måter, herunder: ved regelmessig â utarbeide omfattende miljøtilstandsrapporter, ■ ved å utgi andre publikasjoner, kart og forskningsrapporter,
"Ympäristökeskuk­sen tehtävänä on analysoida ongelmia ja löytää niihin ratkaisuja sekä toimia seuranta­ ja tietoverkoston liikkeellepanevana voimana." ihmisten terveyttä uhkaavat ympäristöhaitat ympäristön laatu kaupunki­, rannikko­ ja vuoristoalueilla sektorinlaajuinen ympäristövaikutusten arviointi esimerkiksi energia­, kuljetus­, maatalous­ ja matkailualalla.
Arbeidsprogrammet er et redskap for å fastsette og planlegge den virksomhet som skal omsette byråets oppgaver og mandat til nyttige resultater ved hjelp av programmer og prosjekter som er skreddersydd for strategisk prioriterte målsettinger som dem som er fastsatt i EFs femte handlingsprogram for miljøet.
EEA ja EIONET kehittävät myös omaa kapasiteettiaan varmistaakseen verkoston sisällä ilmenevien tarpeiden yhteensopivuuden ja tehdäkseen keskinäisen tiedonkulun sujuvaksi.
Hvert år blir det vedtatt et ettårig handlingsprogram på grunnlag av det flerårige handlingsprogrammet. På denne måten kan planene justeres ut fra erfaringer, ny kunnskap og utviklingen av kapasitet og behov.
Kapasiteetin kehittäminen vahvistaa synergiavoimia ja edistää tietojen keräämistä sekä tiedon tuotantoa ja levitystä erittäin sopivalla tavalla.
Byrået vil ha mulighet for å reagere på akutte miljøkriser som ikke er forutsett i arbeidsprogrammet, men vil likevel unngå å spre innsatsen for mye på lokale eller særskilte problemer som ikke har strategisk betydning.
Alueita, joilla kapasiteettia on kehitettävä ja laajennettava, ovat: järjestelmien yhdessä toimivuuden varmistaminen tietojenvaihtokäytäntöjen ja työnjakosopimusten parantaminen EIONETin kautta kulkevien tietovirtojen järjestäminen tietojen hankkimis- ja levittämiskanavien perustaminen.
Vekselvirkningen mellom kortsiktige og langsiktige initiativer og undersøkelser kan imidlertid gi et betydelig interaktivt utbytte dersom dynamikken styres på rette måten.
Oft' tatous­ ja sosiaalikomitean lausunnosta, joka koski neuvoston EEA-asetusluonnosta, marraskuu 19S9
ved å tilby direktekoplede informasjonsmuligheter.
Skenaarioiden rakentaminen
Både det flerårige og det ettårige (1994­95) handlings­programmet er vedtatt og tilgjengelig.
■ Keskuksen johtokunta muodostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä sekä komission kahdesta edustajasta.
■ Innen rammen av det flerårige programmet skal styret hvert år vedta byråets arbeidsprogram med utgangspunkt i et utkast som framlegges av daglig leder etter å ha rådspurt den vitenskapelige komiteen, og etter å ha mottatt Kommisjonens uttalelse.
Lisaksi Euroopan parlamentti nimeää johtokunnan jäseniksi Libi ympäristönsuojelualan tieteellistä erityisasiantuntijaa, jotka valitaan sen henkilökohtaisen myötävaikutuksen perusteella, jonka heidän odotetaan antavan keskuksen toiminnalle.
Programmet kan justeres i løpet av året etter samme framgangsmåte.
Kunkin johtokunnan jäsenen sijaisena voi toimia varajäsen.
Det vil særlig bli satset på regelmessige utgivelser med stor utbredelse.
Monivuotisen työohjelman perusteella hyväksytään joka vuosi vuotuinen toimenpideohjelma.
Utgivelsene vil ikke begrense seg til ren miljømessig eller geografisk informasjon, men vil også behandle sosiale og økonomiske emner, f.eks. metoder for evaluering av faktiske menneskelige og økonomiske kostnader ved ressursødeleggelse og regnskap over fordeler og ulemper ved miljøpolitikken.
Tämän ansiosta suunnitelmia voidaan mukauttaa kokemusten, uuden tiedon, kehittyvän kapasiteetin ja muuttuvien tarpeiden perusteella. Ympäristökeskus kykenee vastaamaan akuutteihin ympäristökriiseihin, joita ei ole ennakoitu työohjelmassa, mutta välttää puuttumasta irrallisiin paikallisiin tai hetkellisesti ajankohtaisiin ongelmiin, joilla ei ole strategista merkitystä.
De eksempler på Miljøbyråets aktiviteter som er opplistet nedenfor, må betraktes som del av et fleksibelt system av innbyrdes relaterte målsettinger som byrået vil søke å oppnå avhengig tilgjengelige midler, begivenheter og brukerkrav, uten å bli avsporet fra de hovedlinjer som definerer konsekvente politiske prioriteringer.
Ympäristösuuntausten ennakoinnista ja niitä koskevien mallien laadinnasta on viime vuosina tullut tärkeä toiminnan ala, osin teorioiden ja mallien luojien käytettävissä olevien ympäristötie­tojen määrällisen ja laadullisen kasvun vuoksi ja osin tietokoneiden kasvavan kapasiteetin ansiosta.
Indikatorer for «miljøregnskap» som brukes av private revisorer og offentlige planleggere vil bli sammenlignet og vurdert sammen med ulike former for miljøinfrastruktur som allerede eksisterer, slik at byråets brukere kan danne seg et objektivt bilde av deres relative effektivitet.
Sen lisäksi, että ympäristökeskuksella on velvollisuus huolehtia Euroopan ympäristöstä, työohjelma tunnustaa sen seikan, että keskuksella on yhtä tärkeä tehtävä jakaa tietoa niin suurelle yleisölle — myös yksityisille ja vapaaehtoisjärjestöille — kuin Euroopan poliittisille päätöksentekijöille ja virkamiehille.
Et informasjons­ og ekspertisefellesskap
Budjetin 1994/95 suuruus on yli 22 milj. ecua.
Miljøbyrået har til oppgave å kanalisere strømmen av et bredt spekter av teknisk informasjon, tekniske framgangsmåter og forsøk.
Painopiste tulee erityisesti olemaan säännöllisesti ilmestyvissä tuotteissa, joiden lukijakunta on laaja.
Vi har for eksempel mye å hente fra miljøkonsekvens­analyser og miljørevisjonsrapporter, forsøk med «renere teknologier», miljømerking samt vurderinger av innvirkningen av miljøtiltak på sysselsettingen.
Tietoja ei rajoiteta koskemaan puhtaasti ympäristöllisiä tai maantieteellisiä asioita, vaan raporteissa käsitellään myös sosiaalisia ja taloudellisia aiheita, kuten menetelmiä luonnonvarojen heikkenemisen todellisten inhimillisten ja taloudellisten kustannusten arvioimiseksi sekä taseissa esiin tulevia ympäristöpolitiikan etuja ja haittoja.
I praksis innebærer det at byrået tar ansvar for å oppgradere dataproduksjonsstandarder og lette framtidig informasjons­ og dataflyt.
Ensimmäinen monivuotinen toimintaohjelma on hyväksyttävä yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
I dette ligger òg å oppmuntre til harmonisering av målemetoder ved å stimulere til harminisert utvikling av politikkorienterte rapporter og vurderinger.
Osana monivuotista ohjelmaa ja kuultuaan tieteellisiä komiteaa sekä saatuaan komission lausunnon johtokunta hyväksyy toiminnanjohtajan ehdotuksesta keskukselle vuosittain työohjelman.
Når byrået samler inn, forener, bearbeider og strukturerer tilgjengelig ekspertise og forsøksmateriell fra både Europa og verden for øvrig på disse områdene, og lager bruksferdige informasjonsprodukter­ og tjenester, framstår det som et grensesnitt mellom produsent og bruker.
Tätä tarkoitusta varten EEA alkaa tuottaa tasaisena virtana julkaisuja, myös elektronisia, kuten CD­ROM­levykkeitä, ja audiovisuaalisia tuotteita, kuten videofilmattuja käsikirjoja, moninaisista aiheista ja erikoisaloista.
Den solide kunnskapsbasen som derved bygges opp vil gi brukerne tilgang til de aller nyeste kunnskapene om mange spørsmål som er av avgjørende betydning for vern og bedring av miljøet.
Ympäristökeskuksen pääkonttorin kirjaston julkaisukokoelmat, sekä painetussa että muussa muodossa olevat, ovat pyynnöstä kaikkien ulottuvilla tietojen alkuperämaan salassapitolakien asettamissa rajoissa.
Det europeiske miljøbyrå tar sikte på å omsette FoU­resultatene til offentlig informasjon om miljøets tilstand.
Ympäristökeskuksen tämän alan kapasiteetti tulee lähes väistämättä kasvamaan sen tietopohjan laajetessa.
Målsettingen om en bærekraftig utvikling er fellesnevneren for alle disse aktivitetene.
On kuitenkin tärkeää, että tämä toiminta suunnataan kohti hyvin perusteltuja toimintatavoitteita ja että sen vaikutukset ovat käytännön­läheisiä.
Utveksling av informasjon om hvordan den bærekraftige utviklingen kan måles og gjennomføres, vil bidra til at nye emner kan integreres og sikre at konseptet blir gjennomført i praksis.
Ympäristökeskuksen työohjelma antaa sijaa erityisesti sellaisten välineiden kehittämiselle, joiden avulla voidaan rakentaa toivottavia ympäristötuloksia koskevia skenaarioita ja testata niiden tehokkuutta.
Blant de miljøfaktorer som Miljøbyråets styrende organer har definert som permanente satsingsområder for Europas hovedprogram for overvåking og vurdering, er: I luftkvalitet jordsmonnets tilstand biologisk mangfold støynivå og støyplager vannkvalitet skogdekning tilstanden i Europas kystområder.
Tällaisia välineitä tulevat todennäköisesti olemaan: tiu yleiskertomuksen keskuksen toiminnasta. Toiminnanjohtaja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille,
Overvåking av miljøbelastninger ved kilden er den mest effektive tilnærmingsmåten til problemet med å føre oppsyn med forurensende utslipp til luft, vann eller grunn eller til å spore produksjon, strømmer, bevegelser og overføring av avfall. For mange miljøbelastninger kreves en integrert miljøanalyse som innbefatter en lang rekke faktorer, blant annet metoder for å vurdere
Yritysten kirjanpidossa ja laitosten suunnittelussa käytettäviä "vihreän kirjanpidon" tunnuslukuja samoin kuin tällä hetkellä käytössä olevia erilaisia ympäristöinfrastruktuurin muotoja tullaan vertailemaan ja arvioimaan, jotta EEA:n käyttäjät voisivat ratkaista objektiivisesti, miten tehokkaita ne ovat suhteessa toisiinsa.
Utbygging og utvidelse av kapasiteten er nødvendig for å:
■ a asetuksen 1210/90 ¡artiklasta
«Miljøbyrået har til oppgave å analysere og finne løsninger på problemer i tillegg til å være drivkraften i et overvåkings- og informasjonsnett.»
Ohjeet ja standardit malliskenaariot ilmakehään joutuvien päästöjen vähentämiseksi prototyyppimenetelmät teollisuuden tuotteiden ja prosessien "elinkaarta" koskevien mallien laatimiseksi silmälläpitäen mahdollisuuksia puhtaan teknologian mukaisten uudistusten tekemiseen.
F: sikre driftskompatibilitet mellom systemene, vr' rasjonalisere kommunikasjonsprotokoller og fra Den ekonomiske og sosiale komités uttalelse Hlforslaget forslaget
Ympäristökeskus pyrkii myös seminaarien, konferenssien, online­tietojenvaihdon ja muiden henkilöidenvälisten kanavien kautta palvelemaan toimeksiantonsa piiriin kuuluvia sektoriaalisia ja erikoistuneita tarpeita.
11 miljøtrusler mot helsen, I miljøkvalitet i by-, kyst- eller fjellområder, : miljøkonsekvensanalyser for hele sektorer, f.eks. energi, transport, landbruk eller turisme.
Lisäksi se tarjoaa ­(tarvittaessa) sopimuspohjaisia palveluja, jotka liittyvät tietojärjestelmien ja ympäristöarviointimenetelmien erityissovellutuksiin.
samdriftsavtaler, * organisere data- og informasjonsflyten over EIONET, sí etablere kanaler for datatilgang og informasjonsspredning.
EEA:n tehtävänä on kanavoida moninaisten teknisten tietojen, käytäntöjen ja kokemusten tulvaa.
Bevisstgjøring og opplæring
Ohjauskeinot ja haasteet