pere/sami_parallel huggingface dataset:
Nylig bruk av amfetamin, kokain eller ecstasyligger generelt under 1 % for den voksne befolkningen.
Amfetamiineja, kokaiinia tai ekstaasiahiljattain käyttäneitä oli yleensä alle prosentti aikuisista.Espanjassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassanäitä kolmea huumausainetta käytettiin hieman yleisemminkuin muualla.
I Spania, Irland og Storbritannia er bruksratene for alledisse stoffene noe høyere, mens Danmark og Norge harrelativt høyere bruk av amfetamin, og i Nederland er brukav ecstasy mer vanlig (7).
Tanskassa ja Norjassa käytettiin suhteellisestimuita yleisemmin amfetamiineja ja Alankomaissa ekstaasia. (7)
Narkotikabruk (målt som livstidserfaring og nylig bruk) erhøyere blant unge voksne enn blant befolkningen generelt.Nylig cannabisbruk rapporteres av 5–20 % unge voksne(Sverige 1–2 %), mens et betydelig antall land (7)rapporterer om rater mellom 10 % og 20 % (fig. 1).
Huumeidenkäyttäjiä (sekä ainakin kerran käyttäneitä ettähiljattain käyttäneitä) oli nuorissa aikuisissa enemmän kuinkoko väestössä.
Merknader:Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale undersøkelsene som er tilgjengeligi hvert land.
Huom.Tiedot on saatu jokaisen maan uusimmasta kansallisesta väestötutkimuksesta.
Utvalgsstørrelsene (n) viser til totalt antall respondenter i aldersgruppen 15–34.
Otosten koot (n) viittaavat 15–34-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvien vastaajien määrään.
For ytterligere opplysninger om antall respondenter forhele undersøkelsen, se statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder (LYP)ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).
Lisätietoja vastaajamääristä koko tutkimuksessa esitetääntilastotaulukossa 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana huumeita käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissaja Norjassa (verkkoversio).
EONNs standarddefinisjon av unge voksne er aldersgruppen 15–34 år. I Danmark og Storbritannia regnes unge voksne å værei alderen 16–34 år og i Tyskland og Irland 18–34 år.
EMCDDA:n vakiomääritelmä nuorille aikuisilleon ikäryhmä 15–34-vuotiaat.
Variasjoner i aldersspredningen kan til en viss grad medføre enkelte nasjonale forskjeller.Enkelte land har beregnet de nasjonale tallene på nytt for i størst mulig gradå tilpasse dem til EONNs standardaldersgruppe.(1) Frankrike gjennomførte en ny undersøkelse i 2002, men med et betydelig mindre utvalg (2 009 respondenter).
Ikäryhmien vaihtelu voivaikuttaa hieman maiden välisiin eroihin. Joissakin maissa luvut laskettiinkansallisella tasolla uudestaan, jotta ne vastaisivat mahdollisimman pitkälti EMCDDA:n asettamia vakioikäryhmiä.(1)Ranska teetti uuden väestötutkimuksen vuonna 2002, mutta sen otos oli huomattavasti pienempi (2 009 vastaajaa).
Se statistisk tabell 1: Livstidsprevalens (LTP)for narkotikabruk ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).(2) I Irland er utvalget for hele undersøkelsen (18–64 år) 6 539 respondenter.(3)England og Wales.
Ks. tilastotaulukko 1: Ainakin kerran käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).(2)Irlannissa koko väestötutkimuksen otos (18–64-vuotiaat) on 6 539.(3)Englanti ja Wales.
Nasjonale Reitoxrapporter for 2002, hentet fra undersøkelsesrapportereller vitenskapelige artikler.
Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2002, tiedot on otettu tutkimusraporteista taitieteellisistä julkaisuista.
Se også statistisk tabell 1: Livstidsprevalens (LTP)for narkotikabruk ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).
Ks. myös tilastotaulukko 1: Ainakin kerran käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
og ecstasybruk av 1,4 % (8). Livstidserfaring med og nylig
8) kokaiinia 1,9 prosenttia ja ekstaasia 1,4 prosenttia.
Nylig bruk av cannabis (siste12 måneder) ble rapportert av 9,3 %, kokainbruk av 1,9 % bruk av cannabis er høyere i USA enn i noen av EU-landene.
Kannabista oli käyttänythiljattain (viimeisten 12 kuukauden aikana) 9,3 prosenttia, käyttäneitä oli Yhdysvalloissa enemmän kuin yhdessäkään EU-maassa.
Dette uttrykkes som ’fortsettelsesrate’, dvs. den delen av befolkningen som ikke bare har brukt et stoff en gang i løpet av livet, men også har brukt det i løpet av siste 12 måneder eller siste 30 dager.
12 kuukauden tai viimeisten 30 päivän aikana.
Se statistisk tabell 1: Livstidsprevalens (LTP) for narkotikabruk ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).Se statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder (LYP) ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).Kilde:SAMHSA, Office of Applied Studies, National Household Survey on Drug Abuse, 2001 (http://www.samhsa.gov/oas/nhsda/oas.html). Merk at
Ks. tilastotaulukko 1: Ainakin kerran käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).Ks. tilastotaulukko 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana huumeita käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja
(6 (7 (8 aldersspredningen i den amerikanske undersøkelsen (12 år og eldre) er større enn aldersspredningen som er brukt av EONN i undersøkelsene i EU (15-64 år).Ettersom narkotikabruk er lite utbredt blant 12-15-åringer, og enda mindre blant folk over 65 år, vil den amerikanske undersøkelsen selvfølgelig gi lavere tall.
Huom.Yhdysvaltojen kyselyssä ikäryhmä (12 vuotta täyttäneet) on laajempi kuin EMCDDA:n ikäryhmä (15–64-vuotiaat) Euroopan unionin tutkimuksissa. Tämätarkoittaa sitä, että Yhdysvaltojen kyselyssä ilmoitetut luvut ovat yleensä hieman alempia kuin jos olisi käytetty samaa ikäryhmää kuin EU:ssa, sillä huumeidenkäyttö on vähäistä 12–15-vuotiaiden ja etenkin 65 vuotta täyttäneiden keskuudessa.
Kapittel 1: Narkotikasituasjonen høyere i USA enn i de fleste EU-landene, med unntak av Spania (2,6 %) og Storbritannia (2,0 %).
Luku 1: Huumetilanne kokaiinia hiljattain käyttäneitä oli enemmän kuinuseimmissa maissa, lukuun ottamatta Espanjaa (2,6 %) ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa (2,0 %).
Bruken av ecstasyer høyere i USA enn i alle EU-landene unntatt Spania,Irland, Nederland og Storbritannia.
Ekstaasia käyttäneitäoli enemmän kuin EU-maissa lukuun ottamatta Espanjaa,Irlantia, Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa.
Ulike typer spørreundersøkelser (nasjonale eller lokale,blant vernepliktige eller skolebarn) viser at cannabisbruk,særlig blant unge, økte markant i løpet av 1990tallet inesten alle landene i EU.
Erilaiset tutkimukset (kansalliset ja paikalliset tutkimukset sekävarusmies- ja koululaiskyselyt) osoittavat, että kannabiksenkäyttö lisääntyi selvästi 1990-luvulla melkein kaikissa EU-maissa erityisesti nuorten keskuudessa.
Samtidig er det avdekket et stadigstørre sammenfall i cannabisbruken landene imellom –mange land rapporterer om ca. 20–25 % livstidserfaring og5–10 % nylig bruk.
Samaan aikaankannabiksen käyttö samankaltaistui eri maiden välillä.Useissa maissa ainakin kerran kannabista käyttäneitä oli20–25 prosenttia ja hiljattain käyttäneitä 5–10 prosenttia.
Trender for narkotikabruk i befolkningen generelt
Huumeidenkäytön suuntaukset väestössä
Selv om mange land rapporterer en fortsatt stigende trendfor cannabisbruk, er det verdt å merke seg at en rekke land(Irland, Italia, Nederland, Finland, Sverige og Norge)rapporterer at bruken ifølge studier gjennomført blantskoleelever, vernepliktige og tenåringer, kan være i ferdmed å flate ut.
Vaikka kannabiksen käyttö lisääntyy jatkuvasti monissamaissa, on syytä huomata, että jotkin maat ilmoittavat(Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa), että koululaisista, varusmiehistä ja teini-ikäisistätehtyjen tutkimusten perusteella kannabiksen käyttö voi ollatasaantumassa.
Det er vanskeligere å avdekke europeiske trender for brukav andre stoffer (f.eks. kokain, ecstasy og amfetamin), delsfordi undersøkelsesmaterialet i mange tilfeller er lite, delsfordi bruken av disse stoffene generelt er langt mindre
On vaikeaa määritellä selviä suuntauksia, jotka sopisivatkaikkiin EU-maihin.
Det er vanskelig å definere helt klare trender som gjelderfor hele EU.
Johdonmukaisia tutkimussarjoja on vainmuutamista maista, ja silloinkin tiedot ovat yleensä vainmuutaman vuoden ajalta.
Sammenhengende serier av undersøkelser erutført bare i noen få land og selv der bare over noen få år.I tillegg er det store sosiale og kulturelle forskjeller mellom EU-landene.
Lisäksi EU-maiden sosiaaliset jakulttuuriset taustat ovat hyvin erilaisia.
Livstidserfaring har begrenset verdi iforbindelse med trendanalyser ettersom det er et kumulativtmål som kan øke som følge av generasjonseffekter selv omaktuell narkotikabruk er stabil eller går ned.
Ainakin kerrankäyttäneiden luvuista ei juuri ole hyötyä suuntauksiaarvioitaessa, koska luvut ovat kumulatiivisia ja ne voivatnousta sukupolviin liittyvien tekijöiden vaikutuksesta, vaikkatämänhetkinen huumeidenkäyttö olisi tasaista tai laskussa.Toisaalta hyvin nuorista (13–15-vuotiaista) ainakin kerrankäyttäneet ovat yleensä hiljattain käyttäneitä.
På den annenside vil livstidserfaring blant unge (13–15 år) gjenspeilenylig bruk.
Euroopassa muiden huumeiden (esimerkiksi kokaiinin,ekstaasin tai amfetamiinien) käyttöön liittyviä suuntauksiaon vaikea selvittää osittain siksi, että tutkimusten otoksetovat usein pieniä, ja osittain siksi, että näidenhuumeidenkäyttö on kaiken kaikkiaan paljon vähäisempää.
Figur 2:Nylig bruk (siste 12 måneder) av amfetamin, ecstasy og kokain blant unge voksne (15–34 år) i europeiske land ifølge nasjonalebefolkningsundersøkelser
Kaavio 2: Nuorten aikuisten (15–34-vuotiaat) hiljattainen (viimeisten 12 kuukauden aikana) amfetamiinien, ekstaasin ja kokaiinin käyttö Euroopan maissa, mitattuna kansallisilla väestötutkimuksilla
Merknader: E & W, England og Wales Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale undersøkelsene som er tilgjengelig i hvert land.
Huom.E & W, Englanti ja Wales.Tiedot on saatu jokaisen maan uusimmasta kansallisesta väestötutkimuksesta.
Utvalgsstørrelsene (n) viser til totalt antall respondenter i aldersgruppen 15–34.For ytterligere opplysninger om antall respondenter for hele surveyundersøkelsen, se statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder (LYP) ifølge nyere landsomfattendebefolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).
Otosten koot (n) viittaavat 15–34-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvien vastaajien määrään.Lisätietoja vastaajamääristä koko tutkimuksessa esitetään tilastotaulukossa 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana huumeita käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissayleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
EONNs standarddefinisjon av unge voksne er aldersgruppen 15–34 år. I Danmark og Storbritanniaregnes unge voksne å være i alderen 16–34 år og i Tyskland og Irland 18–34 år.
EMCDDA:n vakiomääritelmä nuorille aikuisille on ikäryhmä 15–34-vuotiaat.
Variasjoner i aldersspredningen kan til en viss grad medføre enkelte nasjonale forskjeller.Enkelte land har beregnet de nasjonale tallene på nytt for i størst mulig grad å tilpasse dem til EONNs standardaldersgruppe.(1) Frankrike gjennomførte en ny undersøkelse i 2002, men med et betydelig mindre utvalg (2 009 respondenter).
Ikäryhmien vaihtelu voivaikuttaa hieman maiden välisiin eroihin. Joissakin maissa luvut laskettiin kansallisella tasolla uudestaan, jotta ne vastaisivat mahdollisimman pitkälti EMCDDA:n asettamia vakioikäryhmiä.(1) Ranska teetti uuden väestötutkimuksen vuonna 2002, mutta sen otos oli huomattavasti pienempi (2 009 vastaajaa).
Se også statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder(LYP) ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).(2) I Irland er utvalget for hele undersøkelsen (18–64 år) 6 539 respondenter.Kilder: Nasjonale Reitoxrapporter for 2002, hentet fra undersøkelsesrapporter eller vitenskapelige artikler.
Ks. myös tilastotaulukko 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana huumeita käyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).(2) Irlannissa koko väestötutkimuksen otos (18–64-vuotiaat) on 6 539.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2002, tiedot on otettu tutkimusraporteista tai tieteellisistä julkaisuista.
Se også statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder (LYP) ifølgenyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge (nettutgaven).
Ks. myös tilastotaulukko 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana huumeitakäyttäneiden osuus uusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
Figur 3:Utviklingen av nylig bruk (siste 12 måneder) av cannabis ogkokain blant unge voksne (15–34 år) i noen EU-land
Kaavio 3: Kannabiksen (A) ja kokaiinin (B) hiljattaisen käytön(viimeisten 12kuukauden aikana) kehitys nuorilla aikuisilla (15–34-vuotiaat) joissakin EU-maissa
Figure 3 (A):Utviklingen av cannabisbruk
Kaavio3 (A):Kannabiksen käytön kehitys
Ideelt sett burde undersøkelsene suppleres medmålrettede antropologiske studier.
Kyselyjä olisi hyvätäydentää kohdennetuilla antropologisilla tutkimuksilla.
Storbritannia (E & W) (16–29)
Yhdistynyt kuningaskunta (E & W) (16–29)
Bruken av ecstasy hadde en klar økning på 1990tallet (ogser fortsatt ut til å spre seg) blant visse ungdomsgrupper,men bare fire land (Spania, Irland, Nederland og Storbritannia) rapporterer om rater på over 3 % for nyligbruk (siste 12 måneder) blant unge voksne.
Ekstaasin käyttö lisääntyi selvästi 1990-luvulla (ja käyttönäyttää yhä leviävän) tietyissä nuorisoryhmissä, mutta vainneljässä maassa (Espanjassa, Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ekstaasia hiljattain(viimeisten 12 kuukauden aikana) käyttäneitä oli yli3prosenttia nuorista aikuisista.
Storbritannia (E & W) (16–34)
Yhdistynyt kuningaskunta (E & W) (16–34)
Det er foruroligende at indikatorene på narkotikabruk(behandlingsetterspørsel, beslag, toksikologiske funn etterobduksjon) tyder på økt bruk av kokain i noen land.
0 Huolestuttavaa on, että huumeidenkäyttöä kuvaavienindikaattoreiden (hoidontarve, takavarikot, kuolemanjälkeisten myrkytystutkimusten tulokset) mukaan kokaiininkäyttö on lisääntymässä joissakin maissa.
Selvom kokainbruken i befolkningen generelt fortsatt er lav,synes det å være en konsekvent økning i nylig bruk (siste
Kokaiinin käyttöon edelleen vähäistä koko väestön keskuudessa, muttakokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukaudenaikana) on kasvanut tasaisesti nuorten keskuudessa(vuosina 1994–2000) Yhdistyneessä kuningaskunnassa (9)
Figur 3 (B):Utviklingen av kokainbruk
Kaavio3 (B):Kokaiinin käytön kehitys
12 måneder) blant unge (1994–2000) i Storbritannia (9) ogmuligens også – i noen mindre grad – i Danmark, Tyskland,Spania og Nederland.
% ja vähäisemmässä määrin mahdollisesti myös Tanskassa,Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa.
På grunnlag av lokale og kvalitativeopplysninger (Hellas, Irland, Italia og Østerrike) har andreland (Nasjonale Reitoxrapporter for 2001 og 2002),rapportert om en økning.
Muissa maissa(Kreikassa, Irlannissa, Italiassa ja Itävallassa) käyttö onlisääntynyt paikallisten tai laadullisten tietojen perusteella(Reitoxin vuoden 2001 tai 2002 kansalliset raportit).
Dette fenomenet bør kartleggesnøye, særlig når det gjelder unge mennesker i urbane strøk(fig. 3).
Tätäilmiötä olisi seurattava tiiviisti varsinkin kaupungissaasuvien nuorten osalta (kaavio 3).
Storbritannia (E & W) (16–29)
Yhdistynyt kuningaskunta (E & W) (16–29)Espanja
Statistisk tabell 1: Livstidsprevalens (LTP) for narkotikabrukifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landene og Norge
Tilastotaulukko 1: Ainakin kerran käyttäneiden osuusuusimmissa kansallisissa yleisissä väestötutkimuksissa EU-maissa ja Norjassa
Statistisk tabell 2: Prevalens siste 12 måneder (LYP) ifølge nyere landsomfattende befolkningsundersøkelser i EU-landeneog Norge
0 Tilastotaulukko 3: Koululaistutkimukset: ainakin kerranhuumeita käyttäneet 15–16-vuotiaat oppilaat
‘Problematisk bruk av narkotika’ defineres her som‘injeksjonsbruk av narkotika eller langvarig/regelmessig bruk av opiater, kokain og/eller amfetamin’ (10
Huumeiden ongelmakäytöllä tarkoitetaan opiaattien,kokaiinin ja/tai amfetamiinien suonensisäistä tai pitkäaikaista/säännöllistä käyttöä. (10
Merknader: E & W, England og Wales Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale undersøkelsene som er tilgjengelig i hvert land.
E & W, Englanti ja Wales.Tiedot on saatu jokaisen maan uusimmasta kansallisesta väestötutkimuksesta.
Tallene og metodene for de enkelte undersøkelsenefinnes i statistisk tabell 2 (nettutgaven).EONNs standarddefinisjon av unge voksne er aldersgruppen 15–34 år. I Danmark og Storbritannia regnes unge voksne å være i alderen 16–34år og i Tyskland og Irland 18–34 år.
Kunkin väestötutkimuksen luvut ja menetelmät esitetään tilastotaulukossa 2 (verkkoversio).EMCDDA:n vakiomääritelmä nuorille aikuisille on ikäryhmä 15–34-vuotiaat.Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan määritelmä nuorille aikuisille onikäryhmä 16–34-vuotiaat, ja Saksan ja Irlannin määritelmä on ikäryhmä18–34-vuotiaat.
I Frankrike er alderspredningen25–34 (1992) eller 18–39 (1995).Utvalgsstørrelsen (antall deltakere) for hver undersøkelse finnes i statistisktabell 2 (nettutgaven).I Danmark gjelder tallet for 1994 bruk av ‘harde stoffer’.Kilder: Nasjonale Reitoxrapporter for 2002, hentet fra undersøkelsesrapportereller vitenskapelige artikler.
Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2002, tiedot on otettu tutkimusraporteista taitieteel-lisistä julkaisuista.
Se enkeltkilder i statistisk tabell 2 (nettutgaven).
Ks. yksittäiset lähteet tilastotaulukossa 2 (verkkoversio).
Graden av pålitelighet ved dagens beregningsmetoder,datakvalitet og datatilgjengelighet gjør at det ikke alltid ermulig å tolke trender på en pålitelig måte. I tillegg finnesdet ingen metode som tillater pålitelige beregninger for alle
Nykyisten arviointimenetelmien, tietojen laadun ja tietojenluotettavuuden perusteella suuntauksia ei aina pystytätulkitsemaan luotettavasti.
Selv om økningen ifølge det britiske innenriksdepartementet ser ut til å flate ut (se fig. 3).
Yhdistyneen kuningaskunnan sisäasiainministeriön mukaan käyttö on kuitenkin tasaantumassa (ks. kaavio 3).
Studier gjennomført i England og Wales blant unge i aldersgruppen 16-29 år fant signifikante endringer (omkring 5 %) fra 1996 til 1998 og fra 1998 til 2000.
Englannissa ja Walesissa 16–29-vuotiaiden käytössä havaittiin merkittäviä muutoksia (noin 5 %) vuosina 1996–1998 ja vuosina 1998–2000 tehdyissä tutkimuksissa.
Forskjellene fra 2000 til 2001-02 var imidlertid ikkesignifikante.
Vuosien 2000 ja 2001–2002 eroteivät kuitenkaan olleet merkittäviä.
For ytterligere informasjon, se boks 2 OL: Definisjon på og metoder brukt for å anslå omfanget av problematisk bruk av narkotika (nettutgaven).
Lisätietoja, ks. laatikko 2 OL: Huumeiden ongelmakäytön määritelmä ja arvioinnissa käytettävät menetelmät (verkkoversio).
Figur 4:Anslag over problematisk bruk av narkotika i forskjelligemedlemsstater i EU (nyeste anslag over ettårsprevalens pr. 1 000innbyggere i aldersgruppen 15–64 år)
Kaavio 4: Arviot huumeiden ongelmakäytöstä Euroopan unioninjäsenvaltioissa (viimeisen vuoden aikana käyttäneet tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti)
Norge2000
Norja2000
Storbritannia1996
Yhdistynytkuningaskunta1996
Sverige1998
Ruotsi1998
Merknader: Tallene viser kombinert prevalens for de forskjellige estimatene for hvertland.
Huom.Luvuista näkee yhdistetysti eri arvioiden maakohtaisen vaihteluvälin.
De kan være delvis basert på ulike metoder og datakilder og bør derfor tolkes med varsomhet (se statistiske tabeller i nettutgaven for de enkelteestimatene og ytterligere opplysninger).
Nevoivat perustua osittain erilaisiin menetelmiin ja tietolähteisiin, ja niitä on tulkittava varoen (ks. tilastotaulukoiden verkkoversioista erityiset arviot ja yksityiskohdat).
Punktet viser middelverdien for anslagene, mens linjen representerer usikkerhetsområdet eller 95 % konfidensintervall.
Piste osoittaa vaihteluvälin keskikohdan, ja viiva osoittaa virhemarginaalin tai 95 prosentin luotettavuusvälin.
Jo lengre linjen er, jo bredere er utbredelsesanslaget (ikke tilgjengelig for Frankrike, Luxembourg og Storbritannia).Kilder: Nasjonale kontaktpunkter gjennom EONN-prosjektet: ‘Nasjonale anslagover utbredelsen av problematisk bruk av narkotika i Den europeiske union,1995–2000’, CT.00.RTX.23, Lisboa, EONN, 2003. Samordnet av Institutfür Therapieforschung, München.
Mitä pidempi viiva on, sitälaajempi on arvioidun käytön vaihteluväli (tietoja ei ole saatavilla Ranskan,Luxemburgin eikä Yhdistyneen kuningaskunnan osalta).Lähteet: Kansalliset seurantakeskukset EMCDDA:n hankkeessa: ”National prevalenceestimates of problem drug use in the European Union, 1995–2000”,CT.00.RTX.23, Lissabon, EMCDDA, 2003. Koordinoijana toimii Institut für Therapieforschung, München.
Jo lengre linjen er, jo bredere er utbredelsesanslagene (ikke tilgjengelig for Spania og Irland).
Mitä pidempi viiva on, sitälaajempi on vaihteluväli arvioidusta käytöstä (tietoja ei ole saatavilla Espanjaneikä Irlannin osalta).
Alle anslag samsvarer med EONNs definisjon av problematisk bruk av narkotika.
Kaikissa arvioissa on noudatettu EMCDDA:n määritelmäähuumeiden ongelmakäytöstä.
Det svenske anslaget er justert forå samsvare med denne definisjonen.Kilder: Nasjonale kontaktpunkter gjennom EONN-prosjektet: ‘Nasjonale anslagover utbredelsen av problematisk bruk av narkotika i Den europeiske union,1995–2000’, CT.00.RTX.23, Lisboa, EONN, 2003. Samordnet av Institutfür Therapieforschung, München.
Ruotsin arviota on mukautettu vastaamaantätä määritelmää.Lähteet: Kansalliset seurantakeskukset EMCDDA:n hankkeessa: ”National prevalenceestimates of problem drug use in the European Union, 1995–2000”,CT.00.RTX.23, Lissabon, EMCDDA, 2003. Koordinoijana toimii Institut für Therapieforschung, München.
Flere land rapporterer at de har måttet justere estimatene,noe som tyder på en økning i problematisk bruk sidenmidten av 1990-tallet.
Useissa maissa on muutoksia arviossa, mikä viittaa kasvuunongelmakäytössä 1990-luvun puolivälistä.
Av 16 land rapporterer åtte høyereestimater for problematisk bruk av narkotika (Tyskland,Spania, Italia, Luxembourg, Finland, Sverige) ellerinjeksjonsbruk (Belgia og Norge) i løpet av 1990-årene,selv om økningen som Sverige rapporterer på nasjonaltplan ikke synes å bli bekreftet av to lokale studier) (11).
1990-luvulla8maata 16:sta ilmoitti aiempaa suurempia arvioita jokohuumeiden ongelmakäytössä (Saksa, Espanja, Italia,Luxemburg, Suomi ja Ruotsi) tai suonensisäisessä käytössä(Belgia ja Norja).
I Finland og Sverige er de fleste problembrukere primærtamfetaminbrukere (anslagsvis 70–80 % i Finland i 1999).Dette er det motsatte av hva som er tilfellet i andre land,hvor problembrukerne for det meste primært bruker opiater(men ofte er blandingsbrukere).
Tosin Ruotsissa kansallisella tasollahavaittu kasvu ei saa tukea kahdesta paikallisestatutkimuksesta.
I Spania er kokain blitt enviktig faktor i forhold til registrerte narkotikaproblemer (datafor behandling og akuttmottak), og dette bekreftes av de sisteanslagene over utbredelse.
(11) muissa maissa huumeiden ongelmakäyttäjät ovatsuurimmaksi osaksi päähuumeenaan opiaatteja käyttäviä(ja usein huumeiden sekakäyttäjiä).
Noen land (Tyskland, Nederland)rapporterer om høy utbredelse av crack-bruk blantproblembrukerne, dog hovedsakelig i større byer og først ogfremst blant dem som har opiater som hovedrusmiddel.
Espanjassa kokaiini ontullut keskeiseksi huumeongelmissa (hoito- ja ensiaputiedot),ja tuoreet arviot käytön levinneisyydestä vahvistavat tämän.Joissakin maissa (Saksa, Alankomaat) crack-kokaiininkäyttö on yleistä huumeiden ongelmakäyttäjillä, tosinlähinnä suurissa kaupungeissa ja päähuumeenaanopiaatteja käyttävillä.
Anslagene over utbredelsen av problematisk bruk avnarkotika ligger alle på mellom 2 og 10 tilfeller pr. 1 000innbyggere i aldersgruppen 15–64 (på grunnlag avmiddelverdiene av anslagene).
Huumeiden ongelmakäyttäjiä arvioidaan olevan 2–10 tapausta tuhatta 15–64-vuotiasta kohti (kun käytetäänarvioiden vaihteluvälin keskiarvoa).
Italia, Luxembourg, Portugalog Storbritannia rapporterer høyest utbredelse (6–10 pr.1000 innbyggere i aldersgruppen 15–64).
Luvut ovat korkeimmat Italiassa, Luxemburgissa, Portugalissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa (6–10 huumeiden ongelmakäyttäjäätuhatta 15–64-vuotiasta kohti).
Belgia og Norge har ikke tilgjengelige tall (fig. 4).
Belgiasta ja Norjasta ei ole tietoja (kaavio 4).
Det er lagt fram egne estimater over sprøytebruk, enunderkategori av problematisk bruk av narkotika.
Suonensisäisestä huumeiden käytöstä eli injektiokäytöstä,joka on huumeiden ongelmakäytön alaryhmä, esitetäänerilliset arviot.
Estimateneer beregnet ved hjelp av multiplikatormetoder og basererseg på dødelighetsdata og utbredelsen av HIV- eller hepatitt C-infeksjon.
Arviot perustuvat kerroinmenetelmiin, joissakäytetään kuolleisuustietoja ja immuunikatoviruksen (HIV:n)tai C-hepatiittiviruksen (HCV:n) tartuntatietoja.
Ettersom det er vanskelig å skille mellomutbredelsen av aktuell sprøytebruk (representeres trolig bestved estimater basert på dødelighet) og livstidserfaring medsprøytebruk (fra HIV/hepatitt C-estimatene), er det vanskeligå sammenligne estimatene.
Arvioidenvertailu on vaikeaa, koska on hankala erotella tällä hetkelläsuonensisäisesti huumeita käyttävät (joista saataneenparhaiten tietoa kuolleisuusarvioista) ja ainakinkerransuonensisäisesti huumeita käyttäneet (HIV- tai C-hepatiittiarvioista).
Se boks 3 OL: Trender og mønstre for problematisk bruk av narkotika etter land (nettutgaven).
Ks. laatikko 3 OL: Huumeiden ongelmakäytön suuntaukset ja käyttötavat maittain (verkkoversio).
Figur 6:Trender for sprøytebruk av narkotika i EUs medlemsstater,1990–2001 (% av nåværende sprøytebrukere blant heroinbrukereunder behandling)
Kaavio 6: Suonensisäisen huumeidenkäytön suuntaukset Euroopanunionin jäsenvaltioissa vuosina 1990–2001 (huumeita injektionatällä hetkellä käyttävien osuus hoidettavista heroiininkäyttäjistä) jäsenvaltiosta).
Luxembourg Storbritannia Sverige Danmark Spania Portugal Nederland
Ruotsi Tanska Espanja Portugali Alankomaat
En analyse av andelen sprøytebrukere blant heroinbrukeresom mottar behandling, tyder på en klar forskjell iutbredelsen av sprøytebruk landene imellom samt varierendetrender over tid (fig. 6).
Kun analysoitiin injektiokäyttäjien osuus hoitoonhakeutuneista heroiinin käyttäjistä, havaittiin selviä erojasuonensisäisen huumeidenkäytön yleisyydessä eri maissa jaajallisissa suuntauksissa (kaavio 6).
I nesten alle land synessprøytebruken blant heroinbrukere som har fått behandlingå ha gått ned i løpet av 1990-årene, selv om data forenkelte land tyder på en økning siden 1996 og i den seneretid (Irland, Finland), som – hvis det blir bekreftet – erforuroligende og som det bør reageres på.
Hoidettujen heroiininkäyttäjienperusteella suonensisäinen huumeidenkäyttö näyttäävähentyneen 1990-luvulla miltei kaikissa maissa, muttajoidenkin maiden tietojen mukaan käyttö olisi lisääntynytvuodesta 1996 ja viime aikoina erityisesti (Irlanti, Suomi).Tiedot ovat huolestuttavia, ja jos ne pitävät paikkansa,asiaan on puututtava.
I Storbritanniagikk andelen sprøytebrukere ned fram til 1996, men dengikk opp igjen året etter og har siden holdt seg stabil.
Yhdistyneessä kuningaskunnassasuonensisäinen käyttö väheni vuoteen 1996 asti, muttakääntyi seuraavana vuonna kasvuun, jonka jälkeen tilanneon pysynyt muuttumattomana.
Dataene representerer flere tusen tilfeller årlig i hvert land, og omfatter i de fleste land nesten alle behandlede tilfeller på nasjonalt plan.Nasjonale kontaktpunkter gjennom EONN-prosjektet: ‘Indikator for etterspørsel etter behandling’ (TDI) (http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/demand_treatment.shtml).
Jos EU:nalueella on huumeiden ongelmakäyttäjiä 4–6 tapaustatuhatta 15–64-vuotiasta kohti, huumeiden ongelmakäyttäjiäon 1–1,5 miljoonaa, ja heistä 600 000–900 000 käyttäähuumeita suonensisäisesti.
Se http://annualreport.emcdda.eu.intfor statistiske tabeller tildenne delen:
Katso tämän osuuden tilastotaulukot osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int:
1 000 innbyggere i aldersgruppen15–64, betyr dette at EU har mellom 1 og 1,5 millionerproblembrukere, hvorav 600 000–900 000 er sprøytebrukere.
Hoitopolitiikkojen ja kirjaamiskäytäntöjen eroista huolimatta Euroopassa voidaan tunnistaa sekä yleisiä että erityisiäsuuntauksia.
Statistisk tabell 4: Anslag over antall problembrukere i EUsmedlemsstater, 1995–2001
Tilastotaulukko 4: Arviot huumeiden ongelmakäyttäjienmäärästä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, 1995–2001
Statistisk tabell 5: Anslag over antall problembrukere i EUsmedlemsstater, 1995–2001 (antall pr. 1000 i aldersgruppen15–64 år)
Tilastotaulukko 5: Arviot huumeiden ongelmakäyttäjienosuudesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa, 1995–2001(suhteessa tuhanteen 15–64-vuotiaaseen asukkaaseen)
I 2002 – som i 2001 – ble to informasjonskilder brukt:denutvidede TDI-protokollen for behandlingssentrehvorslike data var tilgjengelig, og en kort utgave av TDI-protokollen, som er inkludert i tabellene innsamletsiden 1993. For å sikre konsekvens med tidligere år ogsetrender over tid, er det den siste informasjonskildensomer brukt.
Kuten vuonna 2001, myös vuonna 2002 käytettiin kahtatietolähdettä: laajennettua TDI-protokollaa niissähoitokeskuksissa, joista oli saatavana tietoja, ja suppeaa TDI-protokollaa vuoden 1993 jälkeen kerätyissä taulukoissa.Joissakin tapauksissa käytettiin toista tietolähdettä, jottatiedot olisivat yhdenmukaisia aiempiin vuosiin verrattuna jajotta ajallinen kehitys voitaisiin havaita.
Nettutgaven inneholder opplysningeromantallet tilfeller i hvert land som er omfattet avdenenkelte datakilde (1).
Verkkoversiossailmoitetaan kunkin maan käsiteltyjen tapausten määrätietolähteittäin. (1)
Til tross for forskjellene i behandlingspolitikk ogregistreringspraksis er det mulig å identifisere både fellesog divergerende trender i Europa.
Samalla hoidontarvetta koskevattiedot tarjoavat kuvan hoitopaikkoihin liittyvistä järjestelyistä Euroopassa. Vinoutumia voi kuitenkin syntyä, koskatiedonkeruumenetelmät ja tarjottavat hoitopalvelut ovat
Som i foregående år har alle land også i 2001 rapportertom en økning i det totale antallet personer som har fåttbehandling for narkotikaproblemer.
Kuten edellisinä vuosina, myös vuonna 2001 kaikki maatilmoittivat huumeongelmien takia hoidettujen henkilöidenmäärän lisääntyneen.
Ifølge de nasjonalerapportene er det flere grunner til dette: forbedrederegistreringsmetoder (flere personer som mottar behandlingblir registrert), flere behandlingsplasser tilgjengelig (særliginnen substitusjonsbehandling og lavterskeltjenester),differensiering av tilbudene (det finnes nå spesialtilbud forbestemte målgrupper, og andre stoffer er tatt i bruk isubstitusjonsbehandlingen, f.eks. buprenorfin i tillegg tilmetadon), lengre behandlingstid for eksisterende klientersamt en økning i antallet personer som får behandling iområder utenom de større byene (nasjonale rapporter,2002).
Kansallisten raporttien mukaan tähänoli useita syitä: kirjausmenetelmien parantuminen (yhäuseammasta hoidossa olevasta ilmoitetaan), hoitoyksiköiden(etenkin korvaushoidon ja matalan kynnyksen palvelujen)lisääntyminen, ohjelmien eriytyminen (tietyille kohderyhmilleon nyt olemassa erikoistuneita palveluja, ja korvaushoitoohjelmissa käytetään metadonin lisäksi muita aineita, kutenbuprenorfiinia), nykyisten asiakkaiden hoidon pidentynytkesto ja maaseudulla tai taajamien ulkopuolellahoidettavien määrän lisääntyminen (kansalliset raportit,2002).
Narkotikabrukere søker vanligvis behandling spontant ellerfordi de blir presset av familien.
Huumeidenkäyttäjät hakeutuvat hoitoon pääasiassa omaaloitteisesti tai perheenjäsenten painostuksesta; muiden syiden osuus hoitoon ohjautumisessa on vähäinen. (13
I de fleste landene er det fortsatt opiater (spesielt heroin) defleste klientene søker behandling for (fig. 7).
Kaikki hoitoon hakeutuvat asiakkaat käyttivät edelleenpäähuumeenaan opiaatteja (erityisesti heroiinia) useimmissamaissa (kaavio 7).
I de fleste EU-landene er mellom 50 % og 70 % av de behandlingssøkendeheroinbrukere, men tallene varierer mye.
Useimmissa EU-maissa 50–70 prosenttiahoitoon hakeutuvista asiakkaista käytti heroiinia, mutta lukuvaihteli paljon.
EUs medlemsstaterkan deles inn i fire kategorier ut fra hvor stor andel avhenvisningene til behandling som kan tilskrives opiatmisbruk:
EU:n jäsenvaltiot voidaan luokitella neljäänryhmään sen mukaan, miten suuri osa asiakkaista hakeutuuhoitokeskuksiin opiaattien takia:
• under 50 % (Finland, Sverige),
• alle 50 prosenttia (Suomi, Ruotsi)
Se også statistisk tabell 6: Karakteristikafor personer som behandles for narkotikaproblemer i EU (nettutgaven).
Ks. myös tilastotaulukko 6: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneille henkilöille tunnusomaisia piirteitä (verkkoversio).
70–80 % (Spania, Luxembourg, Storbritannia), og over 80 % (Hellas, Italia, Portugal) (16).
yli 80 prosenttia (Kreikka, Italia, Portugali). (16)
Det virker som om klientellet ved polikliniskebehandlingssentre tenderer til å være mer forskjelligartet
Vaikuttaa siltä, että avohoitopoliklinikoilla hoitoa saavatovat eriytyneempiä kuin muiden hoitopalvelujen
Nest etter heroin er cannabis i mange land det stoffet detoftest søkes behandling for, og andelen cannabisbrukere er enn klientellet ved andre behandlingstilbud (17
Monissa maissa hoitoon hakeuduttiin heroiinin jälkeeneniten kannabiksen takia, ja luku on korkein uusienasiakkaiden keskuudessa (24,7 % kaikista uusista hoitoon käyttäjät (17
Figur 3 OL: Nye klienter inntatt til behandling etter henvisningskilde (nettutgaven).Av forskjellige årsaker (herunder f.eks. administrative straffetiltak som kjøreforbud) tilsvarer ikke andelen brukere som henvises av det strafferettslige
Kaavio 3 OL: Hoitoon otetut uudet asiakkaat hoitoon ohjanneen tahon mukaan (verkkoversio).Rikosoikeusjärjestelmästä saadut eri syistä johtuvat (mukaan lukien esimerkiksi ajokiellon tms. sanktion määrääminen) viitteet käyttäjien osuudesta eivät
Figur 4 OL: Henvisningskilde for nye klienter i noen land (nettutgaven).Se statistisk tabell 6: Karakteristika for personer som behandles for narkotikaproblemer i EU (nettutgaven); og statistisk tabell 7: Karakteristika for personer
Kaavio 4 OL: Uusien asiakkaiden hoitoon ohjannut taho joissakin maissa (verkkoversio).Ks. tilastotaulukko 6: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneille henkilöille tunnusomaisia piirteitä (verkkoversio); ja tilastotaulukko 7: EU:ssa
(15 (16 i EU som førstegangbehandles for narkotikaproblemer (nettutgaven).
(15 (16 huumeongelmiinsa ensimmäisen kerran hoitoa saaneille henkilöille tunnusomaisia piirteitä (verkkoversio).
Figur 5 OL: Primærrusmiddel blant alle klienter etter behandlingstype (nettutgaven).
Kaavio 5 OL: Ensisijainen huume kaikilla asiakkailla hoitomuodon perusteella (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge størst blant nye klienter (24,7 % av totalt antall nye klienter
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa otetuista asiakkaista on kannabiksen käyttäjiä). (18
Behandling av klienter som bruker cannabis skjer hovedsakelig
Kaavio 8: Uudet hoitoon tulevat asiakkaat (A)heroiinin/opiaattien tai (B) kannabiksen käytön takia
Figur 8 (A): Heroin/opiatbruk poliklinisk eller i institusjon (19
Kannabiksen käytön takia hakeudutaan hoitoon pääasiassa poliklinikoille ja laitoshoitoon. (19
100 cannabisbruk varierer mye landene imellom, med fra 7,3 %i Hellas til 27,2 % i Tyskland (fig. 7).
100 osuus vaihteli maiden välillä paljon, Kreikan 7,3 prosentista Saksan 27,2 prosenttiin (kaavio 7).
Den stoffgruppen som representerer størst variasjon når detgjelder behandlingsetterspørsel landene imellom, eramfetamin.
Suurimmat erot maiden välillä löytyvät hoitoon hakeutuvistaamfetamiinien käyttäjistä.
Amfetaminbrukere utgjør 3 % avbehandlingsetterspørselen i Danmark, 8,7 % i Tyskland, 1,5%i Nederland, 31,1 % i Finland, 29 % i Sverige, 2,7 % i Storbritannia og mindre enn 1 % i de øvrige landene.
Amfetamiinien käyttäjien osuushoitoon hakeutuvista oli Tanskassa 3 prosenttia, Saksassa8,7 prosenttia, Alankomaissa 1,5 prosenttia, Suomessa31,1prosenttia, Ruotsissa 29 prosenttia, Yhdistyneessäkuningaskunnassa 2,7 prosenttia ja muissa maissa alle yksiprosenttia.
Sverige Frankrike
Saksa Suomi Irlanti Tanska Ruotsi Ranska Alankomaat
I alle land bruker over 50 % av alle klientene itillegg til hovedrusmiddelet, minst ett stoff, hovedsakeligcannabis (18,4 %) eller kokain (19 %).
Kaikissa maissa yli 50 prosenttia asiakkaistakäytti päähuumeensa lisäksi vähintään yhtä muutahuumausainetta, useimmiten kannabista (18,4 %) taikokaiinia (19 %).
De rusmiddelkombinasjonene som rapporteres oftest er; heroin ikombinasjon med kokain eller cannabis og kokain ikombinasjon med alkohol eller cannabis (nasjonalerapporter, 2002).
Yleisimmät huumausaineiden yhdistelmätovat heroiini kokaiinin tai kannabiksen kanssa tai kokaiinialkoholin tai kannabiksen kanssa (kansalliset raportit,2002).
Rapportene avslører felles trender over hele Europa når detgjelder etterspørsel etter behandling for heroin- ogcannabisbruk.
Euroopan maissa on havaittavissa yhteneviä suuntauksiaheroiinin ja kannabiksen käyttöön liittyvässähoidontarpeessa.
Heroinbruken ser ut til å være stabil ellersynkende i alle land, mens cannabisbruken øker nestenover alt, særlig blant nye klienter (fig. 8).
Heroiinin käyttö vaikuttaa tasaantuneentai olevan laskussa kaikissa maissa, kun taas kannabiksenkäyttö on kasvussa lähes kaikkialla, etenkin uusienasiakkaiden keskuudessa (kaavio 8).
Det foreligger ikke data for Belgia, Italia, Luxembourg, Østerrike og Storbritannia.
Huom.Tietoja ei ole saatavilla Belgian, Italian, Luxemburgin, Itävallan eikä Yhdistyneenkuningaskunnan osalta.
Se statistisk tabell 7 for antall tilfeller (nettutgaven).Heroin omfatter alle opiater.Nasjonale Reitoxrapporter (2002).
Ks. tapausten määrä tilastotaulukossa 7 (verkkoversio).(1) Heroiini kattaa kaikki opiaatit.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2002).
Se også statistisk tabell 7: Karakteristikafor personer i EU som førstegangbehandles for narkotikaproblemer.
Ks. myös tilastotaulukko 7: EU:ssa huumeongelmiinsa ensimmäisen kerran hoitoa saaneille henkilöille tunnusomaisiapiirteitä.
Mulige grunner for den tilsynelatende nedgangen i antalletheroinbrukere kan blant annet være: at vi ser slutten påheroinepidemien fra slutten av 1980-tallet og begynnelsenav 1990tallet med påfølgende nedgang i etterspørselenetter behandling, en metning av behandlingstilbudet forheroinbrukere og en økt differensiering i
Mahdollisia syitä heroiinin käyttäjien vähenemiseen voisivatolla 1980-luvun loppupuolella alkaneen ja 1990-luvunalkupuolelle kestäneen heroiinin käytön räjähdysmäisenkasvun päättyminen ja vastaava hoidontarpeenväheneminen, tyydyttävä taso heroiinin käyttäjien hoitopalveluissa sekä hoito-ohjelmien eriytyminen, sillämuiden huumausaineiden (kuten kannabiksen) käyttäjille onnyt yhä enemmän hoitopalveluja.
Figur 6 OL: Fordeling av nye klienter og alle klienter etter primærrusmiddel (nettutgaven).Figur 5 OL: Primærrusmiddel blant alle klienter etter behandlingstype (nettutgaven).Figur 7 OL: Mest brukte sekundærrusmiddel blant alle klienter (nettutgaven).
Kaavio 6 OL: Uusien ja kaikkien asiakkaiden jaottelu ensisijaisen huumeen perusteella (verkkoversio).Kaavio 5 OL: Ensisijainen huume kaikilla asiakkailla hoitomuodon perusteella (verkkoversio).Kaavio 7 OL: Eniten käytetyt toissijaiset huumeet kaikilla asiakkailla (verkkoversio).
9): økt utbredelse avregelmessig cannabisbruk, økning i antallet tilfeller somrapporteres av rettsvesenet, markedsfaktorer (som størretilgjengelighet eller lavere priser) og en økning i antalletungdommer med sosiale eller psykologiske problemer somikke finner andre passende tilbud.
Kannabiksen käyttöön liittyvän hoidontarpeen lisääntyminenvoi (kaavio 9) johtua useista syistä: säännöllisenkannabiksen käytön yleistymisestä, rikosoikeusjärjestelmäänilmoitettujen tapausten lisääntymisestä, markkinatekijöistä(kuten saatavuuden paranemisesta tai hintojenalenemisesta) sekä siitä, että yhä useammat sosiaalisista taipsykologisista ongelmista kärsivät nuoret eivät löydä muitasopivia palveluja.
Økningen i antallet nyeklienter som søker behandling for cannabisbruk synes åvære særlig markant i noen land som ser ut for å ha enparallell utvikling i utbredelse, cannabisbeslag,cannabislovbrudd og behandlingsetterspørsel forcannabisbruk (nasjonale rapporter, 2002).
Kannabiksen vuoksi hoitoon hakeutuvienuusien asiakkaiden määrä on noussut varsinkin sellaisissamaissa, joissa levinneisyystiedot, kannabiksen takavarikot,kannabisrikokset ja kannabiksen käyttöön liittyvähoidontarve ovat noudattaneet samaa kaavaa (kansallisetraportit, 2002).
Pågåendeforskning i Tyskland fokuserer på de gruppene som avrettsvesenet og/eller sosialvesenet henvises til behandlingfor cannabisbruk, og de første resultatene antyder at en delunge cannabisbrukere oppfyller kriteriene for avhengighet ihenhold til ICD-10-kodene (R. Simon, personlig innlegg,2002).
Saksassa tutkitaan parhaillaan niitäryhmiä, jotka oikeusjärjestelmä ja/tai sosiaalipalvelutohjaavat hoitoon kannabiksen käytön vuoksi. Alustavientulosten perusteella näyttäisi siltä, että osa nuoristakannabiksen käyttäjistä täyttää ICD-10-tautiluokituksenmukaiset riippuvuuden edellytykset (R. Simon,henkilökohtainen tiedonanto, 2002).
) og andre stoffer er mindre ensartet.
Vain uudet asiakkaat.
I Spania og Nederland synes denkraftige økningen de siste årene å gå langsommere ogbehandlingsetterspørselen er nå stabil eller bare svaktøkende, hovedsaklig blant førstegangsklienter.
) ja muiden huumausaineiden käyttöön liittyvät suuntaukset eivät ole yhtä yhtenäisiä maiden välillä.Espanjassa ja Alankomaissa aiempina vuosina havaittu jyrkkäkasvu näyttää hidastuneen: hoidontarve on nyt tasaantunut tainoussut vain vähän lähinnä uusissa asiakkaissa.
Bruksmønstre og -måter klienter injiserer heroin og flere sniffer eller røyker kokain.Grunnene for dette kan muligens knyttes til markedsfaktorer,særlig prisen på og tilgjengeligheten av heroin ogcrack/kokain som kan røykes, samt virkningene avforebyggende og skadereduserende tiltak (EONN, 2002a;nasjonale rapporter, 2002).
Käyttötavat ja -muodot käyttävät heroiinia suonensisäisesti ja yhä useammatkäyttäjät sisäänhengittävät kokaiinia tai polttavat sitä.Mahdollisia syitä tähän voivat olla markkinatekijät, etenkinpoltettavan heroiinin ja crack-kokaiinin hinta ja saatavuussekä ehkäisevän huumetyön ja haittojenvähentämisohjelmien vaikutus (EMCDDA, 2002a;kansalliset raportit, 2002).
Vanligvis har brukere prøvd rusmidler for første gang iungdomsårene (mellom 15 og 29 år og særlig i alderen15–19).
Huumeita ensimmäisen kerran kokeilevat ovat useimmitennuoria (15–29-vuotiaita ja varsinkin 15–19-vuotiaita).Ensimmäisen kerran huumeita kokeilevien ikä vaihteleekuitenkin huumausaineen mukaan.
Debutalder varierer imidlertid fra stoff til stoff:33,6 % av klientene begynte å bruke cannabis før 15-årsalderen, 56,3 % i 15–19-årsalderen og 63,3 %brukte sentralstimulerende stoffer for første gang i sammealder (15–19 år).
33,6 prosenttiaasiakkaista aloittaa kannabiksen käytön nuorempana kuin15-vuotiaana ja 56,3 prosenttia 15–19-vuotiaana.63,3prosenttia käyttää ensimmäisen kerran piristeitäsamassa iässä eli 15–19-vuotiaana.
Til sammenligning er debutalder for brukav heroin og kokain høyere (over 40 % av klientene haddebrukt heroin og kokain for første gang i 20–29-årsalderen,og én gruppe enda senere) (22).
Heroiinia ja kokaiiniaensimmäisen kerran kokeilevien ikä näyttää olevankorkeampi (yli 40 % asiakkaista kokeilee heroiiniaensimmäisen kerran 20–29-vuotiaana ja osa vielä tätäkinmyöhemmin). (22)
Heroin, kokain- og cannabisbrukere som søker behandlinghar – hvis de har brukt stoff de siste 30 dagene – bruktstoff daglig, mens sentralstimulerende stoffer typisk tas
Hoitoon hakeutuvat heroiinin, kokaiinin ja kannabiksenkäyttäjät, jotka ovat käyttäneet huumeita viimeisten30päivän aikana, ovat yleensä käyttäneet niitä päivittäin.
Klienter som påbegynner behandling er oftest menn i 20- eller30-årsalderen. Middelalder for alle klienter er 29,8 år og 26,9 år for førstegangsklienter. Tyskland, Irland og Finland harden yngste befolkningen i behandling, mens de eldste klientenesom søker behandling er å finne i Spania, Italia og Nederland (24).
Hoitoon hakeutuvat asiakkaat ovat yleensä 20–40-vuotiaitamiehiä.
Alderfordelingen blant klientene som søkerbehandling synes å være forbundet med typen stoff de bruker– generelt er cannabisbrukerne yngre, og heroin- ogkokainbrukerne eldre.
Kannabiksen käyttäjät ovatyleensä keskimääräistä nuorempia ja heroiinin ja kokaiininkäyttäjät keskimääräistä vanhempia.
Tyskland har den høyeste andelencannabisbrukere, mens den største andelen kokain- ogheroinbrukere er å finne i henholdsvis Spania og Italia.
Saksassa on suhteellisestieniten kannabiksen käyttäjiä, Espanjassa kokaiinin käyttäjiä ja Italiassa heroiinin käyttäjiä.
Denhøye andelen unge narkotikabrukere i Finland kan kanskjedelvis forklares med at stoffkulturen utviklet seg forholdsvis senti dette landet.
Nuorten huumeidenkäyttäjiensuurta osuutta Suomessa voi selittää osittain suhteellisenmyöhään kehittynyt huumeiden alakulttuuri maassa.Sukupuolijakauma vaihtelee miesten ja naisten välillä
Den forholdsvis høye andelen menn kan gjenspeilegenerelt høyere nivåer av narkotikabruk blant menn enn blantkvinner, eventuelt at de ikke har samme tilgang til tjenestene(EONN, 2002a).
Eniten käytettyjen päähuumeiden käyttömuodot ovatheroiinin suonensisäinen käyttö ja polttaminen, kokaiininnuuskaaminen tai polttaminen ja piristeidensyöminen/juominen (kaavio 10).
Fordelingsmønstrene mellom kjønnene syneså følge breddegradene i den forstand at andelen mannlige
Sukupuolten välinen jakauma onyleensä samankaltainen yhtäältä Etelä-Euroopassa ja toisaalta Pohjois-Euroopassa (esimerkiksi miespuolisia käyttäjiä on
Figur 8 OL: Nye klienter inntatt til behandling for kokainbruk (nettutgaven).Figur 10 OL: Alder ved førstegangs bruk av primærrusmiddel for alle klienter (nettutgaven).Figur 9 OL: Bruksfrekvens for primærrusmiddel blant alle klienter (siste 30 dager før behandlingsstart) (nettutgaven).Tabell 2 OL: Middelalder for klienter i behandling (nettutgaven).Se statistisk tabell 8: Karakteristika for kvinner som behandles for narkotikaproblemer i EU; og statistisk tabell 9: Karakteristika for menn som behandles for
Kaavio 8 OL: Kokaiinin käytön takia hoitoon otetut uudet asiakkaat (verkkoversio).Kaavio 10 OL: Ikä ensisijaisen huumeen ensimmäisen käytön aikaan kaikilla asiakkailla (verkkoversio).Kaavio 9 OL: Ensisijaisen huumeen käyttötiheys kaikilla asiakkailla (viimeiset 30 päivää ennen hoidon alkamista) (verkkoversio).Taulukko 2 OL: Hoidettavien asiakkaiden keskimääräinen ikä (verkkoversio).Ks. tilastotaulukko 8: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneille naisille tunnusomaisia piirteitä; ja tilastotaulukko 9: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa
Figur 10:Ulike måter rusmidler tas på blant alle klienter
Kaavio 10: Käyttömuodot kaikkien asiakkaiden keskuudessa
De sosiale forholdene for klienter som søker behandling, f.eks.utdanning, levestandard og arbeidsstatus, synes å forverres i
Yleisesti ottaen hoitoon hakeutuvien asiakkaiden sosiaalisetolot, kuten koulutustaso, elintaso ja työmarkkina-asema, ovat heikkenemässä verrattuna koko väestöön. (26)
Utbredelse og trender for HIV og AIDS
HIV:n ja aidsin levinneisyys ja suuntaukset
Røykes/inhaleres Spises/drikkes
Suonensisäinen käyttö Polttaminen/sisäänhengitys
Gyldig %.Det foreligger ikke data for Frankrike, Irland, Østerrike og Portugal for 2000,og for Belgia, Frankrike, Italia og Portugal for 2001.Nasjonale Reitoxrapporter (2001, 2002). TDI-data (2000, 2001) frapolikliniske behandlingssentre.
Huom.Validi prosentti.Vuoden 2000 tietoja ei ole Ranskan, Irlannin, Itävallan ja Portugalin osalta,ja vuoden 2001 tietoja ei ole Belgian, Ranskan, Italian ja Portugalin osalta.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2001, 2002).
brukere f.eks. er høyere i Sør-Europa.
suhteellisesti enemmän Etelä-Euroopassa).
Dette skyldes atbruksmønstrene for de enkelte stoffene er forskjellig i nord ogsør (landene i sør har en høyere andel heroinbrukere, somhovedsakelig er menn), foruten kulturelle og sosiale forskjeller.
Tämä johtuuhuumausaineiden käyttötapojen eroista pohjoisessa ja etelässäsijaitsevien maiden välillä (Etelä-Euroopassa on suhteellisestienemmän heroiinin käyttäjiä, jotka ovat enimmäkseen miehiä)sekä kulttuurisista ja sosiaalisista eroista.
EONN kartlegger systematisk utbredelsen av HIV samt hepatitt Bog C blant sprøytebrukere i Den europeiske union.
EMCDDA seuraa järjestelmällisesti HIV-tartuntojen sekä B- ja C-hepatiitin levinneisyyttä suonensisäisten huumeiden käyttäjillä Euroopan unionin alueella.