pere/sami_parallel huggingface dataset:
Bevisstgjøring av allmennheten fører ikke alltid til atferdsendringer.
Yleisön tietoisuus ongelmista ei aina vaikuta käyttäytymiseen.
Regulære transport- og miljøindikatorer er utarbeidet i seks land.Bare Østerrike og Finland har etablert en egen mekanisme forrapportering av indikatorer i henhold til TERM.
Säännöllisiä liikenne- ja ympäristöindikaattoreita laaditaan kuudessamaassa. Ainoastaan Itävallassa ja Suomessa on erillinen mekanismiindikaattoreiden raportointia varten TERMin mukaisesti.
Sverige,Frankrike, og den tyske delstaten Baden-Württemberg har planerom det samme.
Ruotsi, Ranskaja saksalainen Baden-Württembergin osavaltio suunnittelevat samanlaistajärjestelmää.
Flere land beveger seg mot en systematisk anvendelse av strategiskmiljøvurdering av transportpolitikk og -planer på nasjonalt ellerregionalt nivå.
Useat maat aikovat järjestelmällisesti suorittaa strategisiaympäristöarviointeja liikennepolitiikoista ja -suunnitelmista kansallisellatai alueellisella tasolla.
Dette bidrar til at miljøhensyn integreres på ulikebeslutningsnivå og styrker offentlig informasjon og engasjement.
Tämän avulla voidaan sisällyttääympäristönäkökohdat päätöksenteon eri tasoihin sekä lisätä tiedotustayleisölle ja yleisön osallistumista.
Forskjellige land har iverksatt programmer for å øke bevissthetenomkring transport- og miljøspørsmål, men bevisstgjøring avallmennheten fører ikke alltid til de ønskede atferdsendringer —sterke incentiver er nødvendig.
Monet maat valmistelevat ohjelmia yleisön tietoisuuden lisäämiseksiliikenne- ja ympäristöasioista, mutta tietoisuus ei aina johda toivottuihinmuutoksiin käyttäytymisessä; tarvitaan myös tehokkaita kannustimia.
Liste over figurer og kilder
Kuvaluettelo ja datalähteet
Gjennomsnittlig reiselengde, Storbritannia
Keskimääräinen matkan pituus matkan tarkoituksen mukaan, Yhdistynyt kuningaskunta
Investeringer i transportinfrastruktur, EU-15
Investoinnit liikenteen infrastruktuuriin, EU-15
Lengden på motorvei- og jernbanenett, EU-15
Moottoriteiden ja rautateiden pituus, EU-15
Gjennomsnittlig pris på drivstoff, EU-15
Moottoripolttoaineiden reaaliset keskihinnat, EU-15
Energibruk pr. passasjerkm (hele bilparken)
Henkilöautojen energian käyttö matkustakilometriä kohden
Energibruk pr. tonnkm for lastebiler
Kuorma-autojen energian käyttö tonnikilometriä kohti
Fyll ut skjemaet med BLOKKBOKSTAVER og send det til din lokale bokhandeleller til en av salgsrepresentantene for EUs publikasjonskontor: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm
Täyttäkää lomake ISOIN KIRJAIMIN ja lähettäkää se paikalliseen kirjakauppaantai EU:n julkaisutoimiston myyntiedustajalle: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm
På vei mot et utvidet EU
Tasoittamassa tietä EU:n laajenemiselle
Merknad Innholdet i denne rapporten gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre institusjoner i Det europeiske fellesskap.
Oikeudellinen huomautus Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets vegne er ansvarlig for den bruk som eventuelt måtte bli gjort av informasjonen i denne rapporten.
Euroopan ympäristökeskus tai sen nimissä toimiva henkilö tai yritys eivät vastaa tämän raportin sisältämän tiedon mahdollisista käyttötarkoituksista.
Denne rapporten finnes på Internett: http://www.eea.eu.int
Tämän raportin sähköinen versio on internetissä osoittessa: http://eea.eu.int
Tilgang til informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Internetistä saa runsaasti tietoa Europa-palvelimen välityksellä (http://europa.eu.int)
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i henhold til høyeste miljøstandard.
Ympäristönäkökohdat huomioonottava tuotanto Tämän julkaisun painamisessa on noudatettu erittäin tiukkoja ympäristönormeja.
Søkerlandene har forskjellig utgangspunkt men er raskt på vei mot EUs ikke-bærekraftige transportmønstre
EU:n hakijamaat: erilaisesta alkutilanteesta nopeasti kohti EU:n kestämättömiä liikennemalleja
Politisk og økonomisk omstrukturering i søkerlandene i løpet av det siste tiåret har medført store endringer i transportsystemene.
Viime vuosien poliittiset ja taloudelliset uudelleenjärjestelyt hakijamaissa ovat johtaneet tuntuviin muutoksiin näiden maidenliikennejärjestelmissä.
Transportvolumene, som gikk vesentlig ned med den økonomiske tilbakegangen i begynnelsen av 1990årene, går nå opp igjen i takt med at den økonomiske situasjonen bedres.
1990-luvun taloudellisen lamakauden aikana merkittävästi vähentyneet kuljetusmäärät ovat jälleen lisääntymässä taloudellisen elpymisen tuloksena.
Selv om fordelingen på transportmåter(markedsandelene for de ulike transportmåtene) ennå erlangt gunstigere enn i EU, går utviklingen i retning av et mer veitransportbasert system.
Vaikka kuljetusmuotojenvälinen jakauma onkin hakijamaissa paljon EU:ta parempi, myös niissä ollaan siirtymässä järjestelmään, jossa keskeisessä asemassa ovat maantiekuljetukset.
Så akkurat som i EU pekertransporttrendene i søkerlandene i motsatt retning av de målsettingene som er satt for strategien for bærekraftig utvikling, dvs. at transportveksten skal frikoples fra økonomisk vekst og flyttes fra vei til jernbane, skip og offentlig transport.
EU:n tapaan hakijamaiden kuljetusalansuuntaukset eivät ole linjassa kestävän kehityksen strategian kanssa, jossa liikenteen kasvu pyritään erottamaan talouden kasvusta sekä siirtymään maantiekuljetuksista rautateille, vesikuljetuksiin ja julkiseen liikenteeseen.
Transportsektorens energiforbruk og derav følgende utslipp av klimagasser er fortsatt tre til fire ganger lavere pr. innbygger i søkerlandene enn i EU, og utslippene av nitrogenoksid er omlag 50 % lavere.
Liikenteen aiheuttama energiankulutus ja siihen liittyvät kasvihuonekaasujen päästöt ovat hakijamaissa asukasta kohdenedelleenkin kolme neljä kertaa alhaisemmat kuin EU:ssa, ja typenoksidien päästöt n. 50 % alhaisemmat.
Vei- og jernbanenettene er mindre utbygd, og problemer knyttet til fragmenteringen av landarealer er derformindre uttalt.
Maantie- ja rautatieverkostot eivät ole yhtä tiheät, ja maa-alueet sen vuoksi vähemmänpirstoutuneita.
Men dette forandrer seg raskt.
Tilanne on kuitenkin muuttumassa nopeasti.
Som i EU øker energiforbruket og utslippene av klimagasser.
EU:n tavoin liikenteen aiheuttamat kasvihuonekaasujen päästöt ja energian kulutus ovat kasvussa.
Lengden på motorveinettet er doblet i løpet av de siste ti årene og har ført til tilsvarende økt arealfragmentering.
Alueiden pirstoutumista lisääviä moottoriteitä on kaksi kertaa enemmän kuin 10 vuotta sitten.
Bilparkener i snitt fire-fem år eldre, så de ligger flere år bak EU når det gjelder innføring av renere teknologi og drivstoff.
Ajoneuvokanta on keskimäärin neljä viisi vuotta vanhempaa, jotenhakijamaat ovat useita vuosia jäljessä puhtaamman tekniikan ja polttoaineiden käyttöönotossa.
Nedgangen i utslippene av en del luftforurensende stoffer (f.eks. NO
Tiettyjen ilmansaasteiden (esim.
) x viser at søkerlandene er i ferd med å ta igjen EUs teknologiske forsprang.
) määrien väheneminen osoittaa, että hakijamaat ovat saamassa x kiinni tätä teknologista välimatkaa.
Luftkvaliteten i byene er imidlertid fortsatt dårlig.
Kaupunki-ilman laatu on kuitenkin edelleen heikko.
Trafikkveksten motvirker i økende grad den innsatsen somgjøres på biler og infrastruktur for å bedre trafi kksikkerheten— antallet drepte i trafikken har nå stabilisert seg rundt 21 000 i året i søkerlandene, mot 41 000 i EU.
Liikennemäärien kasvu mitätöi entistä enemmän autokannan ja infrastruktuurin turvallisuusparannuksia, ja liikenteessä vuosittain kuolevien määrä on vakiintumassa n. 21 000:een verrattuna EU:n 41 000:een.
Sammenligning mellom søkerlandene og EU (i absolutte tall) for miljøbelastninger, BNP og transportytelse, alle pr. innbygger
Ympäristöpaineita, bruttokansantuotetta ja kuljetusmääriä koskevat suhdeluvut (absoluuttiset määrät) hakijamaissa ja EU:ssa asukasta kohden
Energiforbruk* (kg oljeekv.)
Energiankulutus* (öljyekvivalenttikilo)
NOx-utslipp (kg)
-päästöt (kg)
Ant. trafikkdrepte* (pr. mill. innb.)
Tiekuolemat* (/milj. asukasta kohti)
Merknad: * Data gjelder 1999.
* Tiedot koskevat vuotta 1999.
1 Kypros, Malta og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene. 2 Bulgaria og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene.
1 Kypros, Malta ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.2 Bulgaria ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.
3 Estland og Tyrkia er ikke inkludert i dataene for søkerlandene. 4 Bulgaria, Kypros, Malta og Den slovakiske republikk er ikke inkludert i dataene for
3 Viro ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.4 Bulgaria, Kypros, Malta, Slovakian tasavalta ja Turkki eivät ole mukana hakijamaiden tiedoissa.
Dagens politikk prioriterer infrastrukturutbygging, teknologi og drivstoffregulering — vi ser fortsatt ingen tegn til en mer integrert tilnærming
Nykypolitiikka suosii perusrakenteiden ja teknologian kehittämistä ja polttoaineiden säästämistä — laaja-alaisempi lähestymistapa puuttuu yhä
I de siste tiårene har EUs politikk på transport- og miljøområdet fokusert særlig på infrastrukturinvesteringer(f.eks. det transeuropeiske transportnettet (TEN-T)) og på miljø- og sikkerhetsforskrifter.
Viime vuosikymmeninä EU:n liikenne- ja ympäristöpolitiikka on keskittynyt pääasiassa perusrakenneinvestointeihin (esim. Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T)) sekä ympäristö- ja turvallisuusmääräyksiin.
Et lignende mønster trer frami søkerlandene, noe som ikke er overraskende i og med at integrering av EUs regelverk er en forutsetning for tiltredelse.
Samankaltainen suuntaus onhavaittavissa myös hakijamaissa, mikä ei olekaan yllättävää, sillä integroituminen EU:n säännöstöön on yksi liittymisedellytyksistä.
Indikatorene som presenteres i denne rapporten viser hvilke fordeler innføringen av EUs kjøretøy-, drivstoff-, miljø- og sikkerhetsstandarder har gitt så langt i søkerlandene.
Jo tässä raportissa esitetyt tunnusluvut osoittavat, että EU:najoneuvo-, polttoaine-, ympäristö- ja turvallisuusstandardienvarhainen käyttöönotto hakijamaissa on ollut hyödyllistä.
Et godt transportinfrastrukturnett er et viktig fundament i samfunnet og økonomien og for søkerlandenes framtidige integrasjon i EU.
Hyvä liikenneinfrastruktuuri on yhteiskunnan ja taloudenselkäranka ja hakijamaiden tulevan EU-integraation edellytys.
Utbyggingen av TEN-T og utvidelsen av nettet mot øst er derfor en av de fremste prioriteringene forden felles transportpolitikken.
TEN-T:n kehittäminen ja sen laajentaminen itään ovat jo senkin vuoksi yksi yhteisen liikennepolitiikan tärkeimmistä prioriteeteista.
Imidlertid er det ennå ikke gjennomført noen strategisk miljøvurdering av TEN-T og utvidelsen av dette nettet, og heller ikke av de fordeler og konsekvenser det vil få for samfunn og økonomi.
TEN-T:n ja sen laajennusta koskevaa strategista ympäristöarviointia ei kuitenkaan vielä ole tehty, eikä verkostontaloudellisia ja yhteiskunnallisia etuja myöskään ole arvioitu.
Vi har bare gammel informasjon om infrastrukturinvesteringer, men nyere tall fra internasjonale banker som har deltatt i finansieringen, tyder på at veibygging nå gis høyere prioritet enn utbygging av jernbanenettet.
Ympäristöinvestointeja koskevat tiedot ovat vanhoja, mutta kansainvälisten pankkien rahoitusta koskevat uusimmat tiedot kertovat teiden rakentamisen olevan tällä hetkellä suositumpaa kuin rautateiden kehittäminen.
Dette innebærer en risiko for ytterligere nedbygging av jernbanens andel av transporteni søkerlandene.
Tämä viittaa siihen, että rautatiekuljetusten aiempi asema hakijamaidenkuljetusjärjestelmissä on edelleenkin rapistumassa.
I den senere tid har EU kommet med politiske signalerom at transportveksten må begrenses og fordelingenpå transportmåter endres.
EU:n politiikassa on viime aikoina pyritty liikenteenrajoittamiseen ja eri kuljetusmuotojen välisen jakaumanparantamiseen.
På vei mot et utvidet EU industrien, en revitalisering av jernbanen og innlands vannveier, fastsetting av klare mål, bedre samordning i forholdtil arealplanlegging samt bruk av strategiske miljøvurderingeri planleggingen av infrastruktur.
Tasoittamassa tietä EU:n laajenemiselle alueidenkäytön suunnittelun koordinoinnin parantaminensekä strategisten ympäristöarviointien tekeminen osana perusrakenteiden suunnittelua.
På disse feltene har EU gjort en del framskritt.
EU:ssa on havaittavissa näillä aloilla jonkin verran edistystä.
Søkerlandene kan lære av EUs erfaring meddisse relativt nye verktøyene.
Hakijamaat voisivat oppia EU:lta jotakin sen kokemuksista näiden verrattain uusien työvälineidenkäytössä.
Siden toppmøtet i Cardiff i 1998 har syv medlemslandutarbeidet integrerte transport- og miljøstrategier på nasjonalt plan, og syv har allerede fått på plass eller er i ferd med å få på plass nasjonale indikatorbaserte overvåkingssystemer.
Vuoden 1998 Cardiffin huippukokouksen jälkeen seitsemänjäsenmaata on kehittänyt integroidut kansalliset liikenne- ja ympäristöstrategiat, ja seitsemän jäsenmaata on ottanut tai onottamassa käyttöön tunnuslukujen käyttöön perustuvia kansallisia seurantajärjestelmiä.
Transportrådet har også oppfordret de framtidige medlemslandene til å vedta EUs integrasjonsprinsipper.
Liikenneneuvosto on lisäksi kehottanut tulevia jäsenmaita ottamaan käyttöön EU:n integraatioperiaatteet.
Nasjonale integrerte strategier og indikatorbaserte overvåkingssystemer mangler imidlertid fortsatt i søkerlandene.
Kansalliset yhdennetyt strategiat ja tunnuslukupohjaiset seurantajärjestelmät puuttuvat hakijamaista edelleenkin.
TERM — bakgrunn og kontekst Dette er den tredje indikatorbaserte rapporten under EUs rapporteringsmekanisme for transport og miljø (TERM) og oppfølgeren til de to første (TERM 2000 og TERM 2001), og omfatter for første gang landene som har søkt om EU-medlemskap, søkerlandene.
TERMin tausta ja konteksti Tämä raportti on vuosien 2000 ja 2001 TERM-raporttien jälkeen kolmas liikennettä ja ympäristöä käsittelevään raportointimekanismiin (TERM) perustuva tunnuslukupohjainen raportti, jossa ovat ensi kertaa mukana EU:n jäsenyyttä hakeneet maat.
Rapporten sammenligner trendene der med den siste tids utvikling i EU.
Raportissa vertaillaan näiden maiden kehitystä EU:n vastaavaan kehitykseen.
Det fremste formålet med TERM er å overvåke framdriften for strategiene for integrasjon av transport og miljø på grunnlag av et sett kjerneindikatorer.
TERM:n ensisijainen tavoite on seurata liikenne- ja ympäristöalan yhdentymisstrategioiden edistymistä ja toimivuutta avaintunnuslukujen perusteella.
TERM-indikatorene er definert og gruppert omkring syv nøkkelspørsmål:
TERM-tunnusluvut on valittu ja ryhmitelty vastaamaan seitsemään keskeiseen kysymykseen.
Hvor effektivt blir verktøy som miljøstyring og miljøovervåking utnyttet av politikere og beslutningstakere?
Kuinka tehokkaasti ympäristön hallintaa ja seurantaa tukevia työvälineitä käytetään politiikan ja päätöksenteon tukena?
Disse spørsmålene – bortsett fra spørsmål 3, hvor datagrunnlaget er for spinkelt – utgjør det strukturelle rammeverket for presentasjonen av nøkkeltrender og -budskap i resten av sammendraget.
Nämä kysymykset — paitsi kysymys 3, josta ei ole tarpeeksi tietoa — ovat puitteet, joissa jäljempänä esitetään keskeiset trendit ja sanomat.
Som de to foregående rapportene evaluerer TERM 2002 På vei mot et utvidet EU indikatortrendene med hensyn til framdriften i forhold til eksisterende ‘integrasjonsmål’*.
Aikaisempien raporttien tapaan myös vuoden 2002 TERM -raportissa Tasoittamassa tietä EU:n laajenemiselle arvioidaanintegraatiotavoitteiden ja -päämäärien indikaattorien trendejä.
Disse er hentet fra policy-dokumenter som EUs sjette handlingsprogram for miljø (6EAP), den felles transportpolitikken, EUs strategi for bærekraftig utvikling og ulike miljø- og transportdirektiver.
Suuntaa on saatu EU:n toimintalinjoja koskevista asiakirjoista kuten kuudes ympäristön toimintaohjelma (6EAP), yhteinenliikennepolitiikka, EU:n kestävän kehityksen strategia sekä ympäristöä ja liikennettä koskevat direktiivit.
* En beskrivelse av de aktuelle transport- eller miljøpolitiske dokumentene er gitt på side 17.
Asiaan liittyviä liikenne- ja ympäristöpoliittisia asiakirjoja esitellään sivulla 17.
‘Smileansiktene’ utenfor hver indikator gir en konkret vurdering av indikatortrenden i søkerlandene, basert på følgende generelle retningslinjer:
Kunkin indikaattorin vieressä oleva ’naama’ antaa tiivistetyn arvion kustakin trendistä hakijamaissa seuraavan periaatteen mukaisesti:
!∀positiv trend, utviklingen går i retning av politiske mål
!∀päämäärää tai tavoitetta kohti kulkeva myönteinen suuntaus
# en viss positiv utvikling, men enten er utviklingen utilstrekkelig for å nå det politiske målet, eller trenden er blandet for den aktuelle indikatoren
# jonkin verran myönteistä kehitystä, joka ei kuitenkaan riitä poliittisen päämäärän saavuttamiseen, tai vaihteleva suuntaus ko. indikaattorin kohdalla
∃ ugunstig trend, utviklingen går i motsatt retning av politiske mål umulig å vurdere trenden pga. sprikende data eller mangel på politisk mål.
∃ poliittisista päämääristä tai tavoitteista poispäin suuntautuva epäsuotuisa suuntaus trendin arviointi mahdotonta tiedoissa olevista puutteista tai poliittisen päämäärän tai tavoitteen puuttumisesta johtuen
Skjer det noen forbedring av transportsektorens miljøytelse (1)?
Ovatko liikenteen ympäristöasiat kehittymässä parempaan suuntaan (1)?
Energiforbruket i transportsektoren øker kraftig, hovedsakelig på grunn av veksten innen veitransport
Energian kulutus lisääntyy nopeasti lähinnä tieliikenteen kasvun takia.
-utslippene fra transportsektoren i søkerlandene gikk ned i
-päästöt pienenivät 1990-luvun alkupuolella,
∃ begynnelsen av 1990årene, men øker nå i takt med økningen i trafikkvolum kkvolum
∃ mutta ovat jälleen kasvussa liikennemäärien lisääntymisen takia.
Utslippene av luftforurensende stoffer fra transportsektoren i søkerlandene gikk ned i begynnelsen av 1990-årene og har siden stabilisert seg
Hakijamaiden liikenteen ilmansaastepäästöt pienenivät 1990-luvun alussa ja ovat vakiintuneet sen jälkeen.
Luftkvaliteten i byene blir bedre, men befolkningen i byene utsettes stadig for nivåer av forurensning som utgjør en helserisiko
Kaupunkien ilmanlaatu on paranemassa, mutta kaupunkien väestö altistuu edelleenkin terveysriskejä aiheuttaville saastemäärille.
Antall trafikkdrepte i søkerlandene gikk ned i begynnelsen av 1990årene, men har nå stabilisert seg rundt 21 000 i året
Hakijamaiden tiekuolemat vähenivät 1990-luvun alkupuolella, mutta ovat tällä hetkellä n. 21 000 tapausta vuodessa.
Miljøbelastninger fra transportsektoren i søkerlandene og EU-15, 1990–2000
Liikenteen ympäristökuormitus hakijamaissa ja 15 EU-maassa 1990–2000
2 - utslipp
CO2-päästöt
Utslipp av forsurende stoffer
Liik. happam.aineiden päästöt
Utslipp av forsurende stoffer (12 søkerstater)
Liik. happam. aineiden päästöt (AC12)
Merknad: Energiforbruket omfatter veitransport, jernbane, innenriks og internasjonal luftfart, innenriks skipsfart, oljerørledninger og ikke nærmere spesifisert transport (tallene for de 9 søkerlandene omfatter ikke de baltiske land og Slovenia, som mangler data for 1990 og 1991). Utslippsdataene omfatter alle transportmåter unntatt internasjonal luftfart og skipsfart.
Huom: Energiankulutukseen kuuluvat maantie- ja rautatiekuljetukset, koti- ja ulkomaan lentoliikenne, sisävesiliikenne, öljyjohdot sekä tarkemmin määrittelemättömät kuljetukset (vuosien 1990 ja 1991 tietojen puuttumisesta johtuen AC9:ssä eivät ole mukana Baltian maat ja Slovenia).
Tallene for de 10 søkerlandene omfatter ikke Kypros, Malta og Tyrkia, de 12 søkerlandene er eks. Malta.Kilder: IEA 2001a, EEA 2002a-e og EMEP 2002, UNECE 2001b, Eurostat 2002a, Verdensbanken 2002.
Päästötietojen piiriin kuuluvat kaikki liikennemuodot paitsi kansainvälinen lentoliikenne ja meriliikenne; AC10:ssä eivät ole mukana Kypros, Malta ja Turkki, ja AC12:ssa ei ole mukana Malta.Lähteet: IEA, 2001a; EEA, 2002a-e and EMEP, 2002; UNECE, 2001a-b; Eurostat, 2002a; Maailmanpankki, 2002
Skjer det noen forbedring av transportsektorens miljylse (2)?
Ovatko liikenteen ympäristöasiat kehittymässä parempaan suuntaan (2)?
Arealfragmenteringen er mindre i søkerlandene enn i EU, men øker i takt med infrastrukturutbyggingen
Maa-alan pirstoutuminen on hakijamaissa vähäisempää kuin EU:ssa, mutta se on lisääntymässä infrastruktuurin kehittymisen myötä.
Utbyggingen av infrastrukturnettene øker belastningene på vernede naturområder
Infrastruktuuriverkostojen laajentaminen lisää paineita merkittävillä luonnonalueilla.
Antallet påviste illegale oljeutslipp fra skipsfarten er stabil i Østersjøen. Tilsvarende overvåking skjer ikke i Svartehavet
Merenkulun havaittujen laittomien öljypäästöjen määrä on pysynyt vakaana Itämerellä; Mustallamerellä päästöjä ei seurata.
Antallet vrakede kjøretøy og kasserte bildekk forventes å øke betraktelig
Romuajoneuvojen ja renkaiden määrien odotetaan kasvavan merkittävästi.
Årlig antall observerte oljeflak pr. flytime i Østersjøen og Nordsjøen og (b) behandling av kasserte bildekk i EU+3
(a) Havaittujen öljylauttojen vuosittainen määrä lentotuntia kohden Itämerellä ja Pohjanmerellä sekä (b) rengasjätteen käsittely EU+3:ssa
Brukte dekk,eksport
Varaosiksi, vientiin
Merknad: EU+3 viser til EU pluss Island, Liechtenstein og Norge.
Huom: Lyhenteessä EU+3 ovat EU:n lisäksi mukana Islanti, Liechtenstein ja Norja.
Prosenttall er basert på tonn dekk.Kilder: Helsinki-konvensjonen (http://www.helcom.fi/), Bonn-avtalen (http://www.bonnagreement.org), ETRA 2002.
Prosenttiluvut perustuvat renkaiden tonnimääriin.Lähteet: Helsingin yleissopimus (http://www.helcom.fi/); Bonnin sopimus (http://www.bonnagreement.org); ETRA, 2002.
Blir vi bedre til å styre transportbehovet og forbedre fordelingen på transportmåter?
Hallitaanko liikennetarpeita paremmin ja onko kuljetusmuotojen välinen jakautuma parantumassa?
Intensiteten i godstransporten (tonnkm transportert pr. enhet økonomisk aktivitet) i søkerlandene går ned, men er fortsatt gjennomsnittlig fem ganger høyere enn i EU
Rahtiliikenteen volyymi (tonnikilometriä taloudellista toimintayksikköä kohden) on vähenemässä hakijamaissa, mutta se on edelleen keskimäärin viisi kertaa korkeampi kuin EU:ssa.
Godstransporten i søkerlandene går mer og mer over til vei, men jernbanens andel er fortsatt langt høyere enn i EU
Hakijamaiden rahtikuljetukset ovat siirtymässä maanteille, mutta rautateiden osuus on edelleen paljon EU:ta suurempi.
Persontransporten øker i søkerlandene, men foreliggende data er utilstrekkelige til å tallfeste omfanget av persontransporten
Matkustajaliikenne on kasvamassa hakijamaissa, mutta tiedot ovat riittämättömät määrällisen erittelyn laatimiseksi.
Persontransporten går mer og mer over til vei- og lufttransport, men jernbanens andel i søkerlandene ligger fortsatt godt over gjennomsnittet i EU
Matkustajaliikenne on siirtymässä maanteille ja ilmaan, mutta rautateiden osuus on hakijamaissa edelleen paljon EU:n keskiarvoa korkeampi.
Passasjerkm (jernbane)
Matkustaja-km. (rautatiet)
Merknad: BNP i 1995-priser.
Huom: BKT vuoden 1995 hintoina.
Godstransport inkluderer veitransport, jernbane og transport på innlands vannveier.
Rahtiliikenteeseen kuuluvat maantiet, rautatiet sekä kotimaan vesiväylät.
Data for søkerlandene gjelder Den tsjekkiske republikk, Estland, Ungarn, Latvia, Litauen, Polen, Romania og Slovenia.
Hakijamaiden tiedoissa ovat mukana Tšekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Romania ja Slovenia.
Persontransport (EU) inkluderer bil, buss, bane, trikk/metro og innenriks luftfart samt luftfart innen/ut fra Europa. Data for persontransport på vei i søkerlandene er mangelfulle – bileierskap er brukt som en tilnærmingsindikator.Kilder: UNECE 2001a, Eurostat 2002a, Verdensbanken 2002.
Matkustajaliikenteeseen luetaan henkilöautot, linja-autot, junat, raitiovaunut, maanalaiset junat sekä kotimaiset Euroopan sisäiset ja ulkoiset lennot Tieliikenteen matkustajakuljetuksia koskevat tiedot hakijamaista ovat niukat, ja auton omistamista koskevat luvut ovat likiarvo.Lähteet: UNECE, 2001a; Eurostat, 2002a; Maailmanpankki, 2002.
Optimaliserer vi bruken av den eksisterende transportinfrastrukturen, og beveger vi oss i retning av et mer balansert transportsystem?
Hyödynnetäänkö nykyistä liikennejärjestelmää optimaalisesti ja ollaanko siirtymässä tasapainotetumpaan järjestelmään liikennemuotojen kesken?
Motorveienes lengde er nesten doblet på ti år, men veitettheten er fortsatt lavere i søkerlandene enn i EU
Moottoriteiden pituus on lähes kaksinkertaistunut 10 vuodessa, mutta hakijamaiden tietiheys on edelleen pienempi kuin EU:ssa.
Foreliggende begrensede investeringsdata tyder på at investeringer i veiutbygging blir prioritert
Investointeja koskevat niukat tiedot viittaavat tieinvestointien suosimiseen.
Trender i transportinfrastrukturlengde i søkerlandene og EU,1990–99
Liikenneinfrastruktuurin kehitys hakijamaissa ja EU:ssa 1990–1999
Andre veier (10 søkerstater)717 231 km (1998)
Muut tiet (AC10)717 231 km (1998)
Merknad: Veilengden, motorveier unntatt, er basert på 10 søkerland (Den tsjekkiske republikk, Estland og Tyrkia ikke inkludert).
Teitä ja moottoriteitä koskevat tiedot perustuvat AC10:een (mukana eivät ole Tšekin tasavalta, Viro ja Turkki).
Lengden på oljerørledninger og innlands vannveier var mer eller mindre stabil og er derfor utelatt fra diagrammet.Kilde: UNECE 2001a (og Eurostat 2002a for utfyllende data).
Öljyjohtoja ja kotimaan vesireittejä koskevat tiedot ovat pysyneet suurelta osalta ennallaan, minkä vuoksi ne on jätetty pois kaaviosta.UNECE, 2001a (ja Eurostat 2002a tiedoissa olevien aukkojen osalta).
Beveger vi oss i retning av et mer rettferdig og effektivt system for prising som sikrer internalisering av eksterne kostnader?
Onko suuntana tasapuolisempi ja tehokkaampi hinnoittelujärjestelmä, jossa ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin?
Søkerlandene har bare i liten grad tatt i bruk internaliseringsverktøy
Hakijamaissa on käytössä vain joitakin sisällyttämisessä käytettäviä työvälineitä.
Trender i drivstoffpriser oppmuntrer ikke til bruk av mer drivstofføkonomiske transportmåter
Polttoaineiden hintakehitys ei kannusta polttoainetehokkaampien liikennemuotojen käyttöönottoa.
Drivstoff (EU) og diesel (søkerlandene) — veid gjennomsnittlig kostpris, mva og særavgifter
Bensiinin (EU) ja dieselin (hakijamaat) hintojen, arvonlisäveron ja valmisteveron painotettu keskiarvo
Fire søkerland
Neljä hakijamaata
Diagrammet for EU viser veid gjennomsnittspris for blyfri bensin og diesel basert på omsetningstall.
Huom: EU-maiden kaavio koskee myyntilukuihin perustuvaa lyijyttömän bensiinin ja dieselin painotettua keskihintaa.
Ettersom omsetningstall ikke er tilgjengelig for søkerlandene (Den tsjekkiske republikk, Ungarn, Polen og Tyrkia), vises bare diesel for disse landene.
Koska hakijamaiden (Tšekin tasavalta, Unkari, Puola ja Turkki) myyntilukuja ei ole käytettävissä, vain dieselin hinta on ilmoitettu.
Merk også avvikende tidsperioder for de to diagrammene.IEA 2001b, Eurostat 2002b.
On myös huomattava kahden kaavion välinen ajallinen ero.Lähteet: IEA, 2001b; Eurostat, 2002b.
Hvor fort innføres renere teknologi, og hvor effektivt brukes kjøretøyene?
Millä vauhdilla puhtaamman tekniikan käyttöönotto etenee, ja kuinka tehokkaasti ajoneuvoja käytetään?
Det finnes ingen data tilgjengelig om energieffektivitet i søkerlandene. EU har en viss bedring for alle transportmåter unntatt jernbane
Hakijamaiden energiatehokkuutta koskevia lukuja ei ole käytössä, ja EU:ssa kaikki kuljetustavat rautateitä lukuun ottamatta osoittavat hienoista edistymistä.
Det finnes ingen data tilgjengelig for søkerlandene om spesifikke utslipp (utslipp av luftforurensende stoffer pr. transportenhet) fra kjøretøy.
Hakijamaista ei ole käytössä tietoja erityisesti ajoneuvojen päästöistä (ilmansaasteiden määrä yksikköä kohden).
Veitrafikken i EU viser betydelig bedring på dette området
EU:ssa ajoneuvojen tilanteessa on havaittavissa selvää paranemista.
Kjøretøyparken i søkerlandene er gjennomsnittlig fire-fem år eldre enn i EU
Hakijamaiden ajoneuvokalusto on keskimäärin neljä viisi vuotta vanhempaa kuin EU-maissa.
Innføringen av nye kjøretøy- og drivstoffstandarder viser framskritt, men andelen biler med katalysator er fortsatt lav i søkerlandene
Ajoneuvoja ja polttoaineita koskevia standardeja otetaan yhä paremmin huomioon, mutta katalysaattoriautojen osuus on hakijamaissa edelleenkin pieni.
Prosentandel bensindrevne biler med katalysator i søkerlandene (1996) og EU (1996 og 1999)
Bensiinikäyttöisten katalysaattoriautojen osuus hakijamaissa (1996) ja EU:ssa (1996 ja 1999)
Data for Irland, Italia, UK og Portugal gjelder 1996–98 og ikke 1996–99.Eurostat 2002a, REC 1998, UNECE 2001a.
Huom: Irlannin, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Portugalin tiedot koskevat vuosia 1996–98 vuosien 1996–99 sijasta.Lähteet: Eurostat, 2002a; REC, 1998; UNECE, 2001a.
Hvor effektivt blir verktøy som miljøstyring og miljøovervåking utnyttet av politikere og beslutningstakere?
Kuinka tehokkaasti ympäristön hallinta- ja seurantavälineitä käytetään politiikan ja päätöksenteon tukena?
Selv om det etter hvert forekommer et visst institusjonelt samarbeid om transport og miljø i søkerlandene, er dette sjelden formalisert
Hakijamaissa tehdään yhteistyötä liikennettä ja ympäristöä koskevissa asioissa eri instituutioiden välillä, mutta yhteistyö saa harvoin järjestäytyneet muodot.
Transportpolitikken i søkerlandene omfatter ikke overvåking av miljøintegrasjon
Hakijamaat eivät valvo ympäristökysymysten integroimista liikennepolitiikkaansa.
Noen få søkerland har lovfestet krav om strategisk miljøvurdering, men gjennomføringen i transportsektoren er begrenset til enkelte pilotinitiativer
Joissakin hakijamaissa on voimassa strategista ympäristöarviointia koskevia oikeudellisia säännöksiä, mutta niiden soveltaminen liikenteessä rajoittuu pilottihankkeisiin.
Oversikt over styringsverktøy for miljøintegrasjon i søkerlandene
Hakijamaissa käytettävät hallinnan integrointivälineet — yhteenveto
Institusjonelt samarbeid
Instituutioiden välinen yhteistyö
Merknad: % Vedtatt, finnes eller på plass.U Under utvikling* Bare midlertidige arbeidsgrupper er etablert.Kilder: EEA 2001b, REC 2001.
Hyväksytty, olemassa tai voimassa Vain tilapäinen työryhmä perustettu EEA, 2001b; REC, 2001.
Neste trinn
Seuraavat askeleet
Denne rapporten viser at mangelen på data er betydelig forfl flere av indikatorene, og at det er sprik mellom dataene somer innrapportert til ulike internasjonale organisasjoner.
Tämä raportti tuo esille monen tunnusluvun tiedoissa olevat tuntuvat aukot ja eri kansainvälisille organisaatioille toimitettujentietojen epäyhdenmukaisuudet.
Disse problemene er mer uttalt for søkerlandenes vedkommende, men statistikkene er ofte ufullstendige eller av dårlig kvalitet også for dagens EU-medlemsland.
Tämä koskee selvemminhakijamaita, mutta tilastotiedot ovat usein epätäydellisiä ja heikkolaatuisia myös nykyisissä jäsenmaissa.
Samordnede tiltak må iverksettes av ulike internasjonale organisasjoner for å heve datakvaliteten og bedre sammenlignbarheten.
Tiedon ja senvertailtavuuden parantamiseksi tarvitaan eri kansainvälistenorganisaatioiden yhteistoimintaa.
Landene må også bedre datastrømmene til disse organisasjonene og heve datakvaliteten for jernbane, sjøtransport, lufttransport og ikkemotoriserte transportmåter (gange, sykling).
Maiden on lisäksi parannettava tiedon kulkua näille organisaatioille sekä parannettava rautateitä, vesikuljetuksia, ilmailua sekä motorisoimattomia liikkumistapoja (kävely, pyöräily) koskevia tietoja.
Mangelen på klare politiske mål som indikatortrendene kan måles mot, er et annet problem.
Toinen vaikeus on sellaisten selkeiden poliittisten tavoitteidentai päämäärien puuttuminen, joihin tunnusluvuissa esiintyviä suutauksia voitaisiin verrata.
Det kan også stilles spørsmålstegn ved om det uten unntak er mulig å overføre de målene EU i dag har for politikken til de framtidige medlemslandene.
Myös EU:n tämänhetkistenpoliittisten päämäärien/tavoitteiden siirrettävyys tuleviinjäsenmaihin vaikuttaa toisinaan epävarmalta.
Meldingen om miljømålene for denne sektoren, som ble varslet i Hvitboken om EUs felles transportpolitikk, kan være et egnet forum for å ta opp slike problemer.
Yhteistä liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa esitetty liikenteen ympäristötavoitteita koskeva tiedonanto voisi toimia hyvänä lähtökohtana tällaisiin ongelmiin puuttumiseksi.
Ettersom TERM skal dekke et så vidt stort geografisk område og det bare finnes begrensede ressurser til rådighet, kan det bli nødvendig å konsentrere arbeidet om et mer begrenset utvalg indikatorer og redusere rapporteringsfrekvensen slik at det blir fokusert på de høyest prioriterte data og vurderinger.
Ottaen huomioon TERMin laajan levinneisyyden ja käytettävissä olevien resurssien rajallisuuden tulevassa toiminnassa lieneekinsyytä käyttää pienempää määrää indikaattoreita ja lyhentää raportointivälejä, jotta etusija voitaisiin antaa tietoihin ja niidenarviointiin keskittyvälle työlle.
Faktaarkene for TERM-indikatorene er utgangspunkt for denne rapporten. De kan lastes ned fra EEAs nettsted: http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
TERM –indikaattorien kuvaukset ovat tämän raportin taustatietoina, ja ne ovat saatavissa EEA:n www-sivustolta: http://themes.eea.eu.int/Sectors_and_activities/transport/indicators
Transport- og miljørelaterte policy-dokumenter Europakommisjonens tre viktigste policy-dokumenter som berører TERM, er:
Liikennettä ja ympäristöpolitiikkaa koskevia asiakirjoja Euroopan komission kolme keskeistä TERMiin liittyvää asiakirjaa ovat:
Strategi for bærekraftig utvikling (SDS)2.
Kestävän kehityksen strategia (SDS)2.
EUs sjette handlingsprogram for miljø (6EAP)3. Hvitbok om EUs felles transportpolitikk (CTP)
Kuudes ympäristötoimintaohjelma (6EAP)3.
Nedenfor følger en kort oversikt over de prioriteringene i hvert av disse dokumentene som særlig gjelder transport, miljø og utvidelsen av EU.
Alempana lyhyt luettelo näissä liikennettä koskevissa asiakirjoissa esitetyistä prioriteeteista.
Ifølge denne strategien skal søkerlandene ‘trekkes aktivt inn i implementeringen av strategien [for bærekraftig utvikling]’. ‘Å sikre bærekraftig transport’ er en av strategiens prioriteringer.
Tämän strategian mukaisesti hakijamaat pitäisi ottaa aktiivisesti mukaan kestävän kehityksen strategian toteuttamiseen. ’Kestävän liikenteen takaaminen’ on yksi tämän strategian prioriteeteista.
Konklusjonene fra toppmøtet som vedtok strategien understreker nødvendigheten av at et bærekraftig transportsystem håndterer økningen i trafikkvolum. kkvolum.
Strategian hyväksyneen huippukokouksen päätelmissä painotetaan, että kestävän kehityksen mukaisen liikennejärjestelmän pitäisi selviytyä kasvavista liikennemääristä.
Nøkkeltiltakene i EUs sjette handlingsprogram for miljø er:•full implementering av gjeldende fellesskapsrett på miljøområdet,•innføring av politikk og metoder som legger til rette for en bærekraftig utvikling, f.eks. ved å fremme strategisk miljøvurdering (SEA) og integrering av miljømål og miljøpolitikk i andre områder,•støtte alternativer til veitransport, f.eks. gjennom Fellesskapets økonomiske støtteordninger,•nøye planlegge veitransporten slik at utviklingen ikke ødelegger bysamfunn, naturen eller dyre- og plantelivet.
Kuudennen ympäristötoimintaohjelman avaintoimintoja ovat:•säännöstön soveltaminen kokonaisuudessaan;•kestävää kehitystä tukevien poliittisten toimintalinjojen ja lähestymistapojen käyttöönotto, esim. strategisen ympäristöarvioinnin tukeminen ja ympäristötavoitteiden ja –politiikan ottaminen osaksi muiden osastojen työtä;•tieliikenteen vaihtoehtojen tukeminen, esim. yhteisön taloudellisen tuen antamistavassa;•tieliikenteen suunnitteleminen niin, että uusi kehitys ei vahingoita kyliä, kaupunkeja, luontoa tai eläimiä.
Hvitboken har følgende prioriteringer:•full implementering av gjeldende fellesskapsrett på transportområdet,•knytte sammen infrastrukturen i søkerlandene og EU og bygge ut søkerlandenes infrastrukturnett,•sikre full utnyttelse av tilgjengelig jernbanenett, som er godt utbygd, og tilgjengelig ekspertise for å sikre at fordelingen på transportmåter i et utvidet Europa dreies i ønsket retning.
Valkoisen kirjan prioriteetteja ovat:•liikennesäännöstön soveltaminen kokonaisuudessaan;•hakijamaiden infrastruktuurien yhdistäminen EU:n infrastruktuureihin sekä infrastruktuurien edelleen kehittäminen hakijamaissa;•täyden hyödyn ottaminen hyvin kehittyneestä rataverkosta sekä tietotaidosta, jonka avulla laajentuneen Euroopan liikennemuotojen välinen jakauma voidaan saattaa tasapainoon.
Utfyllende informasjon om målene og status for utvidelsesprosessen finnes på http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
Laajentumisprosessia koskevaa yksityiskohtaisempaa tietoa löytyy osoitteesta http://europa.eu.int/comm/enlargement/index_en.html
På vei mot et utvidet EUIndikatorer for transport- og miljøintegrasjon TERM 2002Sammendrag
Tasoittamassa tietä EU:n laajenemiselle Liikenteen ja ympäristön tilan indikaattoreita TERM 2002Yhteenveto
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner2002 — 20pp. — 14.8 x 21 cm ISBN 92-9167-547-4
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2002 — 20pp. — 14.8 x 21 cm ISBN 92-9167-535-0
En oppdatering på utvalgte problemområder fra Det europeiske miljøbyrå
Euroopan ympäristökeskuksen vuosiraportti
Merknad Innholdet i denne publikasjonen gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre institusjoner i Det europeiske fellesskap.
Oikeudellinen huomautus Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä heijasta Euroopan komission tai jonkin muut Euroopan yhteisön toimielimen näkemyksiä.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på Miljøbyråets vegne, har ansvar for eventuell bruk av informasjonen i dette dokumentet.
Euroopan ympäristökeskus tai sen puolesta toimiva henkilö tai yritys eivät ole vastuussa tämän asiakirjan sisältämien tietojen mahdollisesta käytöstä.
Alle rettigheter forbeholdt Ingen del av denne publikasjonen skal gjengis i noen form eller på noen måte, verken elektronisk eller mekanisk, ved hjelp av fotokopiering, opptak eller andre ¡nformasjons-oppbevaringssystemer, uten at skriftlig tillatelse er innhentet fra rettighetshaveren.
Kaikki oikeudet pidätetään Mitään tämän julkaisun osaa ei saa jäljentää missään muodossa tai millään sähköisellä tai mekaanisella välineellä, mukaan lukien valokuvaten tai tallentaen, tai millään tietojen tallennus- ja hakujärjestelmällä ilman tekijänoikeuksien haltijan kirjallista lupaa.
Det finnes informasjon om Den europeiske union på Internett.
Tietoa Euroopan unionista on saatavissa kattavasti Internetistä.
Informasjonen kan hentes via Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Siihen voi tutustua Europapalvelimen kautta, joka on osoitteessa (http://europa.eu.int).
Katalogdata er oppført i slutten av denne publikasjonen.
Tämän julkaisun lopussa on luettelointitiedot.
Luxembourg: Kontoret for Det europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2004
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2004
Landbruk: Konsekvenser for det biologiske mangfoldet
Maatalouden vaikutus elollisen luonnon monimuotoisuuteen.......................... 8
Klimaendringer: Konsekvensene stadig bedre dokumentert
Ilmastonmuutoksen vaikutuksista yhä enemmän näyttöä ............................ 22
Befolkningsveksten
Kaaviokuvaluettelo
EEA Signaler er en serie rapporter som kommer ut årlig og typisk omfatter en 2030 siders indikatorbasert vurdering av en lang rekke emner. Rapportene er beregnet på et bredt publikum og er derfor holdt i en ikke-teknisk tone.
Euroopan ympäristökeskuksen (EYK:n) julkaisema Ympäristösignaalit on vuotuinen rapor i, johon sisältyy monia eri aiheita.
Miljøsignaler oversettes til språkene i alle EEAs medlemsland.
Rapor i käännetään kaikille Euroopan ympäristökeskuksen kielille.
Nøkkelbudskapene i årets rapport understreker nødvendigheten av å videreføre arbeidet med å styre miljøkonsekvensene av landbruk, transport og energi.
Tämänvuotisen raportin tärkein sanoma on, e ä maatalouden, liikenteen ja energian ympäristövaikutusten hallintaa pitää vielä parantaa.
Dette kan gjøres ved å øke bruken av markedsbaserte virkemidler for å styre etterspørselen og internalisere eksterne kostnader (f.eks. innen transport), ved i økende grad å benytte positive subsidier {f.eks. innen landbruk) og ved å fremme innovasjon {f.eks. innen fornybare energier).
Tämä onnistuu lisäämällä entisestään markkinapohjaisten välineiden käy öä kysynnän hallitsemiseksi ja ulkoisten kustannusten sisälly ämiseksi hintoihin (esimerkiksi liikenteessä), siirtymällä laajemmin tukiin, joilla kannustetaan ympäristöä säästäviin ratkaisuihin (esimerkiksi maataloudessa), ja edistämällä innovaatioita (esimerkiksi uusiutuvia energianlähteitä).
Tilsvarende virkemidler kan også bidra til å bekjempe ikkebærekraftige trender innen avfallsproduksjon.
Vastaavanlaiset välineet voivat au aa myös korjaamaan kestämä ömät suuntaukset jä eiden tuo amisessa.
Dette vil gi positive ringvirkninger på flere måterfor miljø og menneskehelse, klimaendringer og luftforurensning, biodiversitet og vannkvalitet.
Samalla ympäristö ja ihmisten terveys hyötyvät monilla tavoin esimerkiksi ilmastonmuutoksen, ilmansaasteiden, elollisen luonnon monimuotoisuuden ja veden laadun suhteen.
De viktigste hendelsenefor Europas miljø i 2003 var vær- og klimarelaterte.
Euroopassa merki ävimmät ympäristöä koskevat tapahtumat lii yivät vuonna 2003 säähän ja ilmastoon.
Den varme sommeren krevde kanskje så mange som 35 000 liv, hovedsakelig i Sør-Europa.
Kuuma kesä vaati mahdollisesti jopa 35 000 kuolonuhria, lähinnä Etelä-Euroopassa.
Ozonforurensningen var spesielt høy, mens det ble registrert uvanlig lav vannføring i Donau, Rhinen og andre større elver, i sterk kontrast til oversvømmelsene åretfør.
Otsonipitoisuudet olivat erityisen korkealla, ja vesi oli epätavallisen alhaalla Tonavassa, Reinissä ja muutamissa muissa suurissa joissa päinvastoin kuin edellisenä kesänä, jolloin joet tulvivat rankasti.
Skogbrannene som herjet sommeren 2003, krevde også liv og kostet om lag EUR 925 millioner bare i Portugal.
Kesällä 2003 menete iin ihmishenkiä metsäpaloissa, ja palojen kustannukset yksin Portugalissa olivat 925 miljoonaa euroa.
Det er anslått at orn lag tre firedeler av Europas økonomiske tap i forbindelse med naturkatastrofer er knyttet til vær- og klimarelaterte hendelser.
Arvioiden mukaan Euroopassa noin kolme neljäsosaa luonnonmullistusten aiheu amista taloudellisista menetyksistä lii yy sääoloihin ja ilmastoon.
Et svært konservativt anslag over hva dette gjennomsnittlig koster oss hvert år, er EUR 10 mrd., og regningen stiger stadig.
Hyvin varovaisen arvion mukaan vuotuiset kustannukset ovat keskimäärin 10 miljardia euroa, ja määrä kasvaa.
Ut fra disse tallene ser vi atforvaltning av Europas naturressurser blir stadig viktigere for å sikre Europas økonomiske og sosiale kapital en levedyktig framtid.
Nämä luvut osoi avat, e ä Euroopan luonnonvarojen hoito on yhä tärkeämpää, jo a voidaan varmistaa Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen pääoman säilyminen.
Miljødataene blir generelt bedre, men de er fortsatt ikke tilstrekkelige for arbeidet med å overvåke endringene.
Yleisesti o aen ympäristötiedot paranevat, mu a niitä ei edelleenkään ole rii ävästi muutosten seurantaa varten.
For eksempel må dataene om vannkvalitet bli mer statistisk representative på nedbørfeltnivå, og overvåkingen av luftkvaliteten for svevestøv (PM
Esimerkiksi veden laatua koskevista tiedoista on saatava tilastollisesti edustavampia valuma-alueiden osalta, ja ilman laadun seurantaa pienhiukkasia (PM
For alle data gjelder det at de må framskaffes til rett tid, og her trengs forbedringer.
Jä eitä koskevat tiedot ovat hyvin hajanaisia, ja määritelmissä on yleensä ongelmia,
Det europeiske miljøbyrå arbeiderfor åforbedre dataene ved å sikre fullstendig dekning over tid for alle medlemsland, og for at alle data som produseres, er så nøyaktige som over hodet mulig.
Euroopan ympäristökeskus pyrkii parantamaan tietoja varmistamalla, e ä ajallisesti ka avat tiedot ovat saatavilla kaikista jäsenvaltioista ja e ä esitetyt tiedot ovat mahdollisimman paikkansa pitäviä.
Arbeidet med åforbedre metodenefor bruk av indikatorerfortsetter, primært medfokus på EEAs kjernesett av indikatorer (www. eea.eu.intlcoreset).
Indikaa oreihin lii yviä menetelmiä parannetaan edelleen, ja pääasiassa keskitytään Euroopan ympäristökeskuksen perusindikaa oreihin (www.eea.eu.int/coreset).
Kjernesettet vil bli gjennomgått jevnlig og gradvis utvidet til også å omfatte emner som ennå ikke dekkes, fieks. ressursbruk, helse og kjemikalier.
Perusindikaa oreita tarkistetaan säännöllisin väliajoin, ja niitä laajennetaan vähitellen aloille, jotka eivät vielä ole rii ävän ka avasti mukana.
For å oppfylle borgernes og beslutningstakernes behov mest mulig effektivt, uansett hvor i Europa de befinner seg, vil EEA dessuten videreføre arbeidet med å utvikle mer integrerte indikatorer som kombinerer den miljømessige, den økonomiske og den sosiale dimensjon i tillegg til den territoriale.
Tällaisia aloja ovat muiden muassa luonnonvarojen käy ö, terveys ja kemikaalit. Euroopan ympäristökeskus pyrkii lisäksi täy ämään kansalaisten ja polii isen pää äjien tarpeet tehokkaasti koko Euroopassa kehi ämällä lisää yhdenne yjä indikaa oreita, joissa yhdistyvät ympäristö, talous ja sosiaaliset sekä alueelliset näkökohdat.
Europas miljø må vurderes ut fra samfunnsøkonomiske agendaer som Lisboa-prosessen og bærekraftig utvikling, som også har en betydelig global dimensjon.
Euroopan ympäristöä on syytä tarkastella o amalla huomioon sosiaalistaloudelliset strategiat, kuten Lissabonin prosessi ja kestävä kehitys, joilla on myös vahva maailmanlaajuinen ulo uvuus.
På sitt møte i Lisboa i mars 2000 satte Det europeiske råd opp et nytt strategisk mål (l) for Europa.
Maaliskuussa 2000 Lissabonissa kokoontunut
De største hindrene for framgang innen miljøvern og bærekraftighet er det at både problemene og løsningene på problemene er sammensatte, tverrsektorielle, tverrfaglige og internasjonale.
Ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen edistymisen pääasiallisena esteenä ovat sekä ongelmien e ä niiden ratkaisujen monimutkaisuus, monialaisuus ja -tieteisyys sekä kansainvälisyys.
Hindrene forsterkes av uhensiktsmessige institusjonelle strukturer, manglende oppfølging av forpliktelser som allerede er inngått (se konklusjonene fra Det europeiske råds møte 25.-26. mars 2004) og mangel på informasjon om og forståelse av mulige 'vinn-vinn-vinn'-løsninger for å oppnå bærekraftige resultater.
Näitä esteitä pahentavat institutionaalisten rakenteiden puu eet, tehtyjen sitoumusten täy ämä ä jä äminen (ks. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 25. ja 26. maaliskuuta 2004) ja tiedon ja ymmärryksen puute kestäviin tuloksiin johtavista, kaikkia osapuolia hyödy ävistä mahdollisista ratkaisuista.
Løsningene omfatter satsing på konkurransekraft og nytenkning, sosial utjevning, territorial utjevning og vern og bevaring av knappe naturressurser og verdifulle økosystemer.
Tällaiset ratkaisut pitävät sisällään kilpailukyvyn ja innovaation, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä niukkojen luonnonvarojen ja arvokkaiden ekosysteemien suojelun ja ylläpidon.
Den europeiske union er verdens nest største økonomi etter USA. Den representerer svært vidt spenn av aktiva og bør spille en ledende rolle i verden.
Euroopan unioni on Yhdysvaltojen jälkeen toiseksi suurin talous, jolla on runsaasti varoja ja tärkeä asema maailmanhallinnossa.
Den økonomiske agendaen fastsatt i Lisboa tar sikte på økt vekst og flere og bedre jobber, men framskrittene mot målene er varierende.
Lissabonissa sovitun taloudellisen strategian tarkoituksena on lisätä kasvua ja luoda lisää parempia työpaikkoja, mu a edistyminen tavoi eissa vaihtelee.
Den økonomiske veksten (bruttonasjonalprodukt) i de 15 gamle EU-statene lå på 27 % i perioden 1990-2002, mot 41 % i USA.
Talous kasvoi (bru okansantuo eella mita una) unionin 15 'vanhassa' jäsenvaltiossa 27 prosen ia vuosina 1990–2000, kun Yhdysvaltojen talous kasvoi samaan aikaan 41 prosen ia.
Disse medlemsstatene har også hatt en svakere vekst i sysselsettingen siden 1990 enn USA, men produktiviteten i arbeidslivet har vært tilnærmet lik.
Työllisyys on kasvanut jäsenvaltioissa samoin vähemmän kuin Yhdysvalloissa vuodesta 1990, mu a työvoiman tuo avuus on kehi ynyt suunnilleen samaa vauhtia.