pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den beskriver også Europas framskritt i arbeidet med å implementere et metodologisk solid, bærekraftig og omfattende informasjonssystem for å overvåke narkotikabruk.
Se osoittaa myös, että Euroopassa on otettu käyttöön metodologisesti toimiva, kestävä ja kokonaisvaltainen tietojärjestelmä huumeiden käytön seuraamiseksi.
som gir grunn til bekymring. Vi føler likevel at det er viktig å anerkjenne de framskrittene som har blitt gjort.
Olemme kuitenkin vakaasti sitä mieltä, että on myös tärkeää panna merkille tapahtunut edistys.
I Europa møter flere og flere medlemsstater narkotikaproblemet med strategiske og planlagte tilnærminger.
Yhä useammat EU:n jäsenvaltiot hyväksyvät strategioita ja suunnitelmia huumeongelman ratkaisemiseksi.
Det har også vært en kraftig økning i investeringene i forebyggings-, behandlings- og skadereduserende tiltak i tillegg til økt samarbeid og fokus på etterspørselsreduksjon.
Myös ennaltaehkäisyyn, hoitoon ja haittojen vähentämiseen on ryhdytty panostamaan huomattavasti enemmän, yhteistyötä on parannettu ja tarjonnan vähentämiseen on kiinnitetty lisää huomiota.
Narkotikabruken er fortsatt på et historisk høyt nivå, men har stabilisert seg i de fleste områder. I noen områder gir utviklingen sågar grunn til forsiktig optimisme.
Huumeiden käyttö on kaikkiaan yleisempää kuin koskaan ennen, mutta se on useimpien huumeiden kohdalla vakiintunut tietylle tasolle, ja joidenkin huumeiden osalta on jopa havaittavissa merkkejä, jotka antavat aihetta varovaiseen toiveikkuuteen.
Den europeiske union og medlemsstatene gir betydelig støtte til internasjonale programmer, og globalt sett er det tilfredsstillende å observere at situasjonen i Europa virker relativt positiv på en rekke viktige områder.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot tukevat kansainvälisiä ohjelmia merkittävästi, ja onkin tyydyttävää todeta, että maailmanlaajuisessa vertailussa Euroopan tilanne vaikuttaa useilla tärkeillä alueilla suhteellisen myönteiseltä.
Rapporten tar for seg to grunnleggende spørsmål: Hva vet vi om narkotikabruk i Europa og hvilke problemer det medfører? Og hva har vi lært om effektive tiltak mot narkotikarelaterte problemer?
Raportissa käsitellään kahta perusluonteista kysymystä: mitä tiedetään huumeiden käytöstä Euroopassa ja sen aiheuttamista ongelmista sekä mitä on opittu huumeisiin liittyvien ongelmien tehokkaasta torjunnasta?
Disse spørsmålene er viktige fordi beslutningstakere i hele Europa, uavhengig av politisk overbevisning og ideologi, har erkjent at narkotika representerer et sammensatt problem som det ikke finnes noen enkel løsning på.
Kysymykset ovat tärkeitä, sillä riippumatta poliittisesta suuntautumisestaan tai ideologisesta kannastaan päättäjät kaikkialla Euroopassa ovat oivaltaneet, että huumeongelma on mutkikas asiakokonaisuus, johon ei ole olemassa helppoa ratkaisua.
De vet at veien framover ligger i å analysere dokumentasjonen som er tilgjengelig, både når det gjelder problemets omfang og karakter så vel som fordeler og ulemper ved de ulike tilnærmingene.
He ymmärtävät, että asiassa etenemiseksi on analysoitava saatavissa olevia tietoja sekä ongelman koosta ja luonteesta että eri interventiovaihtoehtojen kustannuksista ja hyödyistä.
Dermed viser rapporten også at Europa er opptatt av balanserte og evidensbaserte tilnærminger og innsats over tid, og ikke nøyer seg med enkle løsninger.
Tässä mielessä raportti on myös osoitus Euroopan sitoutumisesta tasapainoiseen ja tosiasioihin perustuvaan politiikkaan sekä pitkäaikaisiin toimiin sen sijaan, että luotettaisiin pikaratkaisuihin.
Europa kan være stolt av å møte dette vanskelige og ofte følelsesladde problemet på en rasjonell og human måte.
Eurooppa voikin ylpeillä sillä, että se suhtautuu tähän hankalaan ja usein tunnepitoiseen asiaan sekä järkevästi että inhimillisesti.
Som overvåkingsorgan er vi opptatt av tall og fakta. Vi er opptatt av å være vitenskapelige og objektive og av å tolke den tilgjengelige informasjonen uten fordommer og forutinntatthet.
Seurantakeskuksena tehtävämme on käsitellä tosiasioita ja lukuja; toimimme tieteellisen tarkasti ja puolueettomasti ja tulkitsemme saatavilla olevia tietoja ennakkoluulottomasti ja ilman ennakkoasenteita.
Dette er vår oppgave, og både styreleder og direktør er ikke villige til å gå på akkord med dette prinsippet. Vi er stolte av den høye standarden vi holder.
Tämä on tehtävämme, ja hallintoneuvoston puheenjohtajana ja johtajana emme tingi tästä periaatteesta.
Men selv om det er viktig å beholde det vitenskapelige fokuset, må vi aldri glemme at det bak tallene befinner seg virkelige mennesker som har fått sine liv påvirket og noen ganger ødelagt, av narkotikamisbruk.
Tieteellinen tarkkuus on työmme edellytys, mutta emme saa koskaan unohtaa, että raportoimiemme lukujen taustalla on todellisia ihmisiä, joiden elämän huumeisiin liittyvät ongelmat ovat muuttaneet ja joskus jopa tuhonneet.
Bak de tørre statistikkene over behandlingssøknader, narkotikarelaterte dødsfall og kriminell atferd skjuler det seg familier i sorg, tapt potensial og barn som vokser opp i utrygge omgivelser.
Hoidon kysyntää, huumekuolemia ja rikollista käyttäytymistä koskevien kuivien tilastojen takana on surevia perheitä, hukkaan menneitä mahdollisuuksia ja turvattomassa ympäristössä kasvavia lapsia.
For å utvikle effektive tiltak mot narkotikaproblemet er det viktig at dataene forblir upåvirket av følelser, men vi må aldri miste engasjementet for saken.
Jotta voisimme torjua huumeongelmaa tehokkaasti, meidän on suhtauduttava tietoihin kiihkottomasti, mutta meistä ei koskaan saa tulla välinpitämättömiä itse asiaa kohtaan.
I denne rapporten kartlegger vi også hvilke framskritt som har blitt gjort for å møte narkotikaproblemet i Europa.
Raportissa pohditaan myös, miten huumeongelman torjunnassa on Euroopassa edistytty.
Dette er spesielt relevant i år ettersom Europakommisjonen i 2008 skal gå i gang med å vurdere konsekvensene av dagens europeiske handlingsplan mot narkotika, og FNs narkotikakommisjon (CND) skal drøfte i hvilken grad målene som ble satt av FNs Generalforsamlings spesialsesjon i 1998, har blitt nådd.
Vuonna 2008 Euroopan komissio aloittaa huumausaineiden torjuntaa koskevan nykyisen EU:n toimintasuunnitelman vaikutuksen arvioinnin ja Yhdistyneiden Kansakuntien huumausainetoimikunta (CND) keskustelee siitä, miten vuonna 1998 pidetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty.
I Europa representerer narkotikasituasjonen fortsatt en alvorlig utfordring for helse- og sosialpolitikken så vel som for politi og rettsvesen.
Euroopan huumetilanne on edelleen vakava haaste sekä terveys- ja sosiaalipolitiikalle että lainvalvontaviranomaisille.
Det er ikke vanskelig å finne områder
Erityistä huolta aiheuttavia asioita ei ole vaikea löytää.
For deres bidrag til denne rapporten ønsker EONN å takke:
EMCDDA kiittää seuraavia yhteistyökumppaneitaan avusta tämän raportin laatimisessa:
• lederne for de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet og deres medarbeidere,
• Reitoxin kansallisten yhteyspisteiden johtajat ja henkilöstö
• tjenestene i den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til rapporten,
• ne jäsenvaltioiden yksiköt, jotka ovat koonneet aineiston raporttia varten
• Det europeiske senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Det europeiske legemiddelkontoret (EMEA) og Europol,
• Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC), Euroopan lääkevirasto (EMEA) ja Europol
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organ for narkotika og kriminalitet, Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) og Det europeiske senteret for epidemiologisk overvåking av aids (EuroHIV),
• Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimisto, WHO:n Euroopan aluetoimisto, Interpol, Maailman tullijärjestö, ESPAD-hanke ja Ruotsin Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) sekä Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus (EuroHIV)
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet
Reitox er det europeiske informasjonsnettet for narkotika og narkotikamisbruk.
Reitox on huumeita ja huumeriippuvuutta koskeva eurooppalainen tietoverkko.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunktene i EUs medlemsstater, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Se koostuu kansallisista yhteyspisteistä EU:n jäsenvaltioissa, Norjassa, jäsenehdokasvaltioissa ja Euroopan komissiossa.
Under sine regjeringers ansvar er kontaktpunktene den nasjonale myndigheten som besørger informasjon om narkotika til EONN.
Yhteyspisteet ovat kansallisia viranomaisia, joista maan hallitus on vastuussa ja jotka toimittavat huumeita koskevaa tietoa EMCDDA:lle.
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596
Kansallisten yhteyspisteiden yhteystiedot ovat osoitteessa http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1596.
De statistiske dataene som presenteres her, gjelder for år 2005 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Tässä esitetyt tilastotiedot koskevat vuotta 2005 (tai viimeisintä vuotta, jolta tietoja on saatavissa).
Grafiske framstillinger og tabeller i rapporten kan vise til undersett av EU-land. Utvalget er gjort på grunnlag av data fra de landene der slike var tilgjengelig for den aktuelle perioden.
Raportin graafiset esitykset ja taulukot saattavat kuvata vain joidenkin EU-maiden tilannetta: ne on valittu sillä perusteella, mistä maista tietoja on ollut saatavissa kyseiseltä ajanjaksolta.
Årsrapporten er lagt ut på internett på 23 språk og finnes på http://annualreport.emcdda.europa.eu.
Vuosiraportista on olemassa 23 kielellä julkaistu online-versio www-osoitteessa http://annualreport.emcdda.europa.eu.
Statistiske opplysninger 2007 (http://stats07.emcdda.europa.eu) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i årsrapporten er basert på.
Vuoden 2007 tilastotiedotteessa (http://stats07.emcdda.europa.eu) esitetään kaikki lähdetaulukot, joihin vuosiraportin tilastoanalyysi perustuu.
Her finner du også nærmere opplysninger om metodene som er brukt og et hundretall andre statistiske grafer.
Se sisältää myös lisätietoja käytetyistä menetelmistä ja yli 100 muuta tilastokaaviota.
Landprofilene (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) inneholder en grafisk presentasjon av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i det enkelte land.
Maakohtaiset tietoprofiilit (http://dataprofiles07.emcdda.europa.eu) tarjoavat korkeatasoisen graafisen yhteenvedon kunkin maan huumetilanteen tärkeimmistä näkökohdista.
• Narkotikabruk blant mindreårige,
• Alaikäisten huumeidenkäyttö
De utvalgte aspektene foreligger i trykt form og på internett (http://issues07.emcdda.europa.eu), men bare på engelsk.
Katsaukset näihin erityiskysymyksiin ovat saatavilla painetussa muodossa ja online-muodossa (http://issues07.emcdda.europa.eu) vain englanniksi.
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse av narkotikasituasjonen i det enkelte land.
Reitox-yhteyspisteiden kansallisissa raporteissa esitetään yksityiskohtainen kuvaus ja analyysi huumeongelmasta kussakin maassa.
De er lagt ut på EONNs nettsted (http://www.emcdda.europa.eu /?nnodeid=435).
Ne ovat saatavissa seurantakeskuksen verkkosivustolla (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=435).
Nivået av cannabisbruk anslås i snitt å være betraktelig lavere i EU enn i USA, Canada og Australia.
Eurooppa tukee yhä enemmän maailmanlaajuisia toimia huumeongelmien vähentämiseksi
Verken trendene i bruken av rusmidler eller personene som er involvert i narkotikaproduksjon og -omsetning, respekterer nasjonale eller geografiske grenser.
Kansalliset tai maantieteelliset rajat eivät pysäytä huumeidenkäytön suuntauksia sen enempää kuin huumeiden valmistajia ja salakuljettajiakaan.
Det er derfor viktig å erkjenne at det europeiske narkotikaproblemet er del av et større, globalt fenomen, og at det foregår en gjensidig påvirkning mellom mønstrene for narkotikabruk i Europa og andre steder.
Siksi on tärkeää tiedostaa, että Euroopan huumeongelma on osa maailmanlaajuista ilmiötä, jossa huumeidenkäytön muodot Euroopassa saavat vaikutteita muualta maailmasta ja päinvastoin.
Dette gjenspeiles i EUs nye handlingsplan mot narkotika, som fokuserer på behovet av bedre europeisk samordning i internasjonale spørsmål samt viktigheten av å støtte programmer som tar sikte på å redusere narkotikatilbudet og -etterspørselen i naboland og land hvor det foregår narkotikaproduksjon.
Tämä on otettu huomioon EU:n nykyisessä huumausaineiden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa, jossa käsitellään tarvetta parantaa kansainvälisen toiminnan koordinointia Euroopassa ja tarvetta tukea huumeiden kysynnän ja tarjonnan vähentämiseen tähtääviä ohjelmia naapuri- ja tuotantomaissa.
Europa investerer nå store summer i internasjonale tiltak, og ifølge en fersk undersøkelse gjennomført av Europakommisjonen, bruker Det europeiske fellesskap nå minst EUR 750 millioner på å finansiere tilbuds- og etterspørselsreduserende tiltak i tredjeland.
Eurooppa tukee nykyään kansainvälisiä toimia huomattavilla summilla – Euroopan komission hiljattain tekemän tarkastuksen mukaan Euroopan yhteisö rahoittaa kysynnän ja tarjonnan vähentämistoimia kolmansissa maissa vähintään 750 miljoonalla eurolla.
EU er også den største internasjonale bidragsyteren til arbeidet i FNs organ for narkotika og kriminalitet (UNODC).
EU on lisäksi Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) tekemän työn tärkein kansainvälinen rahoittaja.
Kvantifisering av kompleksitet: å definere meningsfulle mål og utvikle brukbare målestørrelser
voidaan saada käsitys vertaamalla Eurooppaa ja muita maita koskevia tietoja.
Det overordnede målet for alle de europeiske narkotikastrategiene er å redusere bruken av narkotika og skadene det kan medføre, både for brukerne selv og samfunnet de lever i.
Vaikeutena siinä on, että kattavia ja luotettavia tietoja on saatavilla vain muutamasta muusta osasta maailmaa. Yhdysvallat, Kanada ja Australia ovat mielekkäitä vertailukohteita, kun tarkastellaan huumeidenkäyttöä viimeksi kuluneen vuoden aikana.
Selv om målet kan oppsummeres i få ord, er det viktig å erkjenne at narkotikabruk er et komplekst fenomen med mange fasetter, og at ethvert forsøk på å evaluere virkningen av en narkotikapolitikk bør gjenspeile denne underliggende kompleksiteten.
UNODC:n arvioista ilmenee, että opioidien käyttö on näissä maissa jokseenkin yhtä yleistä kuin Euroopan unionissa ja opioidien levinneisyysaste vaihtelee 0,4:n ja 0,6 prosentin välillä siten, että se on Kanadassa hieman alhaisempi ja Yhdysvalloissa hieman korkeampi.
En positiv konklusjon i rapporten er at europeisk narkotikapolitikk i økende grad ser behovet for å fokusere på bestemte aktiviteter og utvikle meningsfulle mål.
Kannabiksen käytön arvioidaan olevan huomattavasti vähäisempää Euroopan unionissa kuin Yhdysvalloissa, Kanadassa tai Australiassa.
Dette viser seg i den generelle forskyvningen i Europa mot at nasjonale narkotikastrategier kombineres med mer spesifikke og tidsbegrensede handlingsplaner, og når det gjelder europeisk samordning, i at den årlige gjennomgangen av EUs handlingsplan mot narkotika har resultert i at enkelte indikatorer er tatt ut eller modifisert etter en resultatvurdering.
Piristeistä ekstaasin käyttö on jokseenkin yhtä yleistä kaikkialla maailmassa, mutta Australia on raportoinut korkeista levinneisyysasteista, ja amfetamiinin levinneisyysaste on Australiassa ja Yhdysvalloissa korkeampi kuin Euroopassa ja Kanadassa. Kokaiinin käyttö on yleisempää Yhdysvalloissa ja Kanadassa kuin Euroopan unionissa ja Australiassa.
I tillegg til å bidra økonomisk ser det ut til at europeiske land har tatt sine internasjonale forpliktelser om å utvikle hensiktsmessige tiltak mot narkotikaproblemet på alvor.
Monimutkaisen ongelman määrittäminen: mielekkäitä tavoitteita ja hyödyllisiä mittareita
I 2008 skal det internasjonale samfunn evaluere det globale arbeidet i forhold til målene som i 1998 ble fastsatt av FNs spesialsesjon for å bekjempe verdens narkotikaproblem.
Vuonna 2008 kansainvälinen yhteisö arvioi, miten hyvin vuonna 1998 pidetyssä maailman huumeongelmaa käsitelleessä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty.
Som et supplement til tilgjengelige internasjonale data skal EONN bidra til evalueringsprosessen ved å foreta en mer detaljert vurdering av situasjonen i Europa.
EMCDDA tukee tätä tarkasteluprosessia täydentämällä kansainvälisellä tasolla saatavilla olevia tietoja siten, että se tarjoaa yksityiskohtaisen arvion Euroopan tilanteesta.
Dataene som presenteres i denne rapporten, viser at EUs medlemsstater de siste ti årene har utviklet stadig mer omfattende samordningsmekanismer både nasjonalt og på EU-plan, oftest med utgangspunkt i strategier og handlingsplaner.
Kuten tässä raportissa esitetyt tiedot osoittavat, EU:n jäsenvaltiot ovat kuluneiden 10 vuoden aikana kehittäneet yhä kattavampia kansallisia ja EU-tason koordinointimekanismeja, jotka rakentuvat yleensä strategioiden ja toimintasuunnitelmien ympärille.
Den tilgjengelige informasjonen om narkotikasituasjonen er dessuten kraftig forbedret, og medlemslandene har økt investeringene både i tilbuds- og etterspørselsreduserende tiltak.
Lisäksi niiden huumetilanteesta tarjoamat tiedot ovat parantuneet huimasti, ja ne ovat lisänneet sekä tarjonta- että kysyntäpuoleen suunnattujen toimien rahoitusta.
Selv om narkotikabruk fremdeles representerer en stor utfordring for folkehelsen og sosialpolitikken i Europa, er det viktig å være klar over disse positive utviklingene.
Tämä myönteinen kehitys on tärkeää huomata samalla kun tiedostetaan, että huumeidenkäyttö asettaa Euroopassa edelleen merkittäviä haasteita kansanterveys- ja sosiaalipolitiikalle.
Narkotikabruk er et globalt problem, og å sammenligne europeiske data med informasjon fra andre land kan gi nyttig innsikt i det relative omfanget av narkotikaproblemet i Europa.
Huumeidenkäyttö on maailmanlaajuinen ongelma, ja Euroopan huumeongelman suhteellisesta suuruudesta
For evalueringsformål er det helt klart en fordel at tilnærmingen blir mer fokusert. Det er imidlertid også nyttig å ha enkelte sammensatte målestørrelser som tillater beskrivelse av komplekse forhold.
Kaikkien eurooppalaisten huumestrategioiden tavoitteena on vähentää huumeidenkäyttöä ja haittoja, joita huumeet voivat aiheuttaa sekä käyttäjilleen että näiden käyttäjien yhteisöille.
Det er vanskelig å utforme slike skalaer og målestørrelser, men en rekke nye utviklinger på området virker lovende. I denne rapporten legger vi fram en ny analyse av data om narkotikarelaterte offentlige
Tämä poliittinen tavoite on helppo esittää, mutta on tärkeää tiedostaa, että huumeidenkäyttö on monipuolinen ja monimutkainen ilmiö, ja alan politiikan vaikutusten arvioinnissa on aina otettava huomioon tämä taustalla oleva todellisuus.
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa utgifter i Europa.
Vuosiraportti 2007: Huumeongelma Euroopassa
Dataene er ufullstendige, men viser likevel at betydelige summer hvert år brukes på å redusere tilbud og etterspørsel av narkotika i Europa – et sted mellom EUR 13 milliarder og EUR 36 milliarder.
Vaikka tiedot ovat puutteellisia, niistä ilmenee, kuinka merkittäviä rahamääriä Euroopassa käytetään joka vuosi huumeiden kysynnän ja tarjonnan vähentämiseen: arviot vaihtelevat 13:sta 36 miljardiin euroon.
Disse tallene tar for øvrig ikke hensyn til de sosiale kostnadene ved narkotikabruk.
Lisäksi on syytä pitää mielessä, etteivät näihin lukuihin sisälly huumeidenkäytön yhteiskunnalliset kustannukset.
for tiden med Verdens helseorganisasjon (WHO) om å opprette en database for fengselshelse-indikatorer.
vaikka muilla aloilla on tapahtunut edistystä, vankiloissa kaikki palvelut ovat yleensä edelleen puutteellisia.
Det generelle prinsippet om at de innsatte skal ha tilgang til det samme helsetilbudet som samfunnet for øvrig, gjennomføres ikke mange steder når det gjelder personer med narkotikaproblemer.
Joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön järjestelmiä, joissa huumeongelmista kärsiviä rikollisia ohjataan hoitoon sen sijaan, että heille määrättäisiin rikosoikeudellisia seuraamuksia, mutta lähes kaikissa maissa merkittävällä osalla vangeista on huumeongelma.
Mange har narkotikaproblemer allerede før de kommer i fengsel – studier viser også at narkotikabruken ofte fortsetter i fengselet.
EMCDDA kehittää parhaillaan Maailman terveysjärjestön (WHO) kanssa tietokantaa vankiloiden terveysindikaattorien tietojen keräämiseen.
Mangelen på tjenester for narkotikabrukere i fengsel kan bety at man mister muligheten til å gripe inn og redusere framtidig narkotikabruk og kriminell atferd.
Perusperiaate, jonka mukaan vankiloissa tulisi olla tarjolla samat terveydenhoitovaihtoehdot kuin muualla yhteiskunnassa, ei monelta osin toteudu huumeongelmista kärsivien kohdalla.
Dessuten kan helsemessige gevinster oppnådd på andre områder undermineres av mangelen på tjenester i fengselet.
Sen lisäksi, että monilla on huumeongelma, kun he menevät vankilaan, tutkimukset ovat osoittaneet, että huumeidenkäyttö usein jatkuu vankilassa.
Hvordan identifisere og dele kunnskap om hva som fungerer
Toimivien ratkaisujen havaitseminen ja jakaminen
Et skritt på veien her er utviklingen av indekser som forsøker å fange opp ulike kostnader og skader knyttet til bruken av illegale rusmidler, som for eksempel narkotikaskadeindeksen som er utviklet i Storbritannia. Skader er også et av nøkkelkonseptene i UNODCs nye narkotikaindeks (”illicit drug index” – IDI).
Tässä asiassa voi olla apua sellaisten indeksien kehittämisestä, joilla pyritään mittaamaan laittomien huumausaineiden käytön erilaisia kustannuksia ja haittoja.
Slike tiltak kan bli nyttige i framtiden når narkotikapolitikken skal analyseres, men de er avhengige av kvaliteten på dataene som ligger til grunn for den sammensatte målestørrelsen, og hvorvidt dataene kan fange opp det aktuelle målkonseptet.
Tällaisista lähestymistavoista saattaa olla hyötyä huumepolitiikan analysoinnissa, mutta niiden hyödyllisyys riippuu mittarin perustana olevan tiedon laadusta ja siitä, kuinka hyvin tiedot kattavat kohdekäsitteen.
Skadereduksjon er nå en eksplisitt del av den europeiske tilnærmingen
Haittojen vähentäminen on nykyään olennainen osa eurooppalaista lähestymistapaa
Debatten om alle slags etterspørselsreduserende aktiviteter fokuserer i økende grad på å identifisere de intervensjonene som beviselig har effekt og ikke medfører utilsiktede negative konsekvenser.
Kaikenlaisista kysynnän vähentämistoimista käytävässä keskustelussa keskitytään yhä enemmän niiden ratkaisujen havaitsemiseen, joiden tehokkuudesta on näyttöä ja joilla ei ole tahattomia kielteisiä seurauksia.
Da enhver type intervensjon, hvis den ikke gjennomføres riktig, kan ha liten effekt eller til og med virke mot sin hensikt, er det også viktig å identifisere god praksis og utvikle kvalitetssikringstiltak.
Koska väärin toteutettu toimi tuskin on tehokas vaan saattaa jopa olla haitallinen, työn toinen puoli on hyvien käytäntöjen ja laadunvalvontatoimenpiteiden tunnistaminen.
EONNs nye forordning legger vekt på viktigheten av å identifisere og utbre god praksis.
EMCDDA:ta koskevassa uudessa asetuksessa korostetaan hyvien käytäntöjen tunnistamisen ja jakamisen tärkeyttä.
Et nøkkelproblem her er miljøet intervensjonene for etterspørselsreduksjon gjennomføres i – det skjer nemlig i den virkelige verden, ikke under ideelle forhold.
Keskeisenä vaikeutena tässä ovat ne tosiasialliset olosuhteet, joissa kysynnän vähentämistoimet toteutetaan.
Troverdige kontrollerte studier, selve “gullstandarden” for de fleste medisinske intervensjoner, er ofte vanskelig å utforme eller rett og slett umulig å få til.
Luotettavia, kontrolloituja tutkimuksia, jotka ovat useimpien lääketieteellisten interventioiden perustana, on usein vaikea laatia tai yksinkertaisesti mahdoton toteuttaa.
Kompleksiteten som er forbundet med å vurdere bevis for effektivitet og identifisere kvalitetskontrollstandarder, behandles i kapittel 2 i denne rapporten.
Tehokkuuden näytön arviointiin ja laadunvalvonnan standardien määrittämiseen liittyviä ongelmia käsitellään tämän raportin luvussa 2.
Cannabis: populariteten kan ha nådd toppen – økt bevissthet om folkehelsemessige konsekvenser
Kannabis: suosio on saattanut kääntyä laskuun, samalla kun kansanterveydellisiin näkökohtiin on alettu kiinnittää huomiota
Det er fortsatt store forskjeller mellom landene i Europa når det gjelder hva slags narkotikaproblemer de har og hvor omfattende de er, samt hvordan tiltakene er organisert og i hvilken grad de er utbygget.
Euroopan maiden välillä on edelleen merkittäviä eroja kansallisten huumeongelmien luonteessa ja laajuudessa samoin kuin torjuntatoimien valikoimassa ja muodossa.
Likevel er det bred enighet om de grunnleggende prinsippene, nemlig at narkotikapolitikken bør være balansert, omfattende og evidensbasert.
Yleisistä peruslähtökohdista vallitsee kuitenkin laaja yksimielisyys: huumepolitiikan tulee olla tasapuolista, kattavaa ja näyttöön perustuvaa.
Når det gjelder etterspørselsreduksjon, er behovet for forebygging, behandling og sosial rehabilitering allment akseptert.
Kysynnän vähentämisessä kaikki tunnustavat ehkäisevän työn, hoidon ja yhteiskuntaan sopeuttamisen tarpeellisuuden.
Historisk har skadereduksjon vært et mer kontroversielt tema.
Haittojen vähentäminen on kuitenkin aiemmin jakanut mielipiteitä.
Dette er i ferd med å endre seg, og skadereduksjon som et ledd i en helhetlig pakke av etterspørselsreduserende tiltak, ser ut til å ha blitt en mer eksplisitt del av den europeiske tilnærmingen.
Nyt tilanne on muuttumassa, ja haittojen vähentäminen näyttää vakiinnuttaneen Euroopassa paikkansa kysynnän vähentämistoimien kokonaisuudessa.
Dette gjenspeiles i det faktum at både substitusjonsbehandling med opioider og sprøytebytteprogrammer nå finnes i så godt som alle EUs medlemsstater, selv om det er stor forskjell på tjenestenivået som tilbys.
Tämä tulee selkeästi esiin siinä, että lähes kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on nykyään opioidikorvaushoito- ja ruiskunvaihto-ohjelmia, joskin palvelujen tarjonnan tasossa on suuria vaihteluja.
Nylig ble det for øvrig fastslått i en rapport fra Europakommisjonen at rådsrekommandasjonen av 18. juni 2003 har vært medvirkende til at medlemsstatene har utviklet og utvidet skadereduserende tiltak.
Se tulee myös esiin Euroopan komission tuoreessa kertomuksessa, jossa todetaan, että 18. kesäkuuta 2003 annettu neuvoston suositus on kannustanut jäsenvaltioita kehittämään ja laajentamaan haittojen vähentämistoimia.
Fengsler: tjenester for narkotikabrukere er fortsatt underutviklet
Vankilat: huumeidenkäyttäjille ei ole vieläkään riittävästi palveluja
Nesten en firedel av alle voksne har prøvd cannabis en gang i livet, og én av fire har brukt stoffet i løpet av det siste året.
Neuvoston suosituksen täytäntöönpanossa tapahtuneen edistyksen arvioinnissa tuli esiin se tärkeä seikka, että
En viktig konklusjon som kan trekkes fra framdriftsrapporten om gjennomføringen av rådsrekommandasjonen er, at uansett hvor store framskritt som er gjort på andre områder, så er alle typer tjenester vanligvis dårlig utviklet i fengsler.
Lähes joka neljäs aikuinen on kokeillut kannabista joskus elämässään, ja joka neljästoista on käyttänyt sitä viimeksi kuluneen vuoden aikana, mikä tekee siitä Euroopassa yleisimmin käytetyn laittoman huumausaineen.
Noen medlemsstater har iverksatt opplegg for å få lovbrytere med narkotikaproblemer over i behandling som et alternativ til strafferettslige sanksjoner, men likevel utgjør narkotikabrukere fortsatt en betydelig andel av fengselsbefolkningen i nesten alle land. EONN samarbeider
Vielä selkeämmin kuin kokonaisväestössä kannabis on yleisimmin käytetty laiton huumausaine nuorten ja hyvin nuorten keskuudessa.
En generell trend i europeisk politikk har vært overgangen fra strafferettslige reaksjoner ved besittelse og bruk av mindre
Huumeidenkäyttö voi olla erityisen vakava ongelma nuorilla, joiden fyysinen ja sosiaalinen kehitys on vielä kesken, ja tätä kysymystä käsitellään yksityiskohtaisesti liitteenä olevassa alaikäisten huumeidenkäyttöä koskevassa
Anslag over narkotikabruk – i korte tall
Pikakatsaus – arvioita huumeidenkäytöstä Euroopassa
(Merk at anslagene gjelder den voksne befolkningen og er de nyeste anslagene som er tilgjengelig.
(Huomaa, että nämä arviot koskevat aikuisia ja että ne ovat uusimpia saatavilla olevia arvioita.
Komplett tallmateriale og metodeopplysninger finnes i Statistiske opplysninger for 2007).
Kaikki tiedot ja metodologiset huomautukset, ks. vuoden 2007 tilastotiedote.) erityiskysymyksessä.
det stoffet som oftest er involvert i siktelser for narkotikabruk og besittelse. Situasjonen kan være i ferd med å endre seg i og med at de fleste land nå rapporterer en viss nedgang i antallet registrerte cannabislovbrudd, kanskje fordi organene for rettshåndhevelse ikke lenger fokuserer like mye på cannabisbruk.
Kannabiksen käytön varhaisen aloittamisen seuraukset on tärkeä ymmärtää, jotta voitaisiin suunnitella mahdollisia torjuntatoimia ja ratkaista monimutkainen ongelmavyyhti, jonka laajalle levinnyt kannabiksen käyttö aiheuttaa kansanterveyspolitiikan ja huumepolitiikan alalla Euroopassa.
Livstidsprevalens: minst 70 millioner, eller mer enn én av fem voksne i Europa
Ainakin kerran käyttäneitä: vähintään 70 miljoonaa tai viidesosa aikuisista Euroopassa
Bruk siste år: om lag 23 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin 23 miljoonaa aikuista tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: 1,0 % til 11,2 %
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: 1,0–11,2 %
Livstidsprevalens: minst 12 millioner, eller om lag 4 % av voksne i Europa
Ainakin kerran käyttäneitä: vähintään 12 miljoonaa tai noin 4 % aikuisista Euroopassa
Bruk siste år: 4,5 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: 4,5 miljoonaa aikuista tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä
Bruk siste 30 dager: om lag 2 millioner Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: 0,1 % til 3 %
Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneitä: noin 2 miljoonaa
Bruk siste år: 3 millioner, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: 3 miljoonaa tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: 0,2 % til 3,5 %
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: 0,2–3,5 %
Bruk siste 30 dager: under 1 million Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: 0,0 % til 1,3 %
Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneitä: alle 1 miljoona
Problematisk bruk av opioider: mellom ett og åtte tilfeller pr. 1 000 voksne (i alderen 15–64 år)
Opioidien ongelmakäyttö: 1–8 tapausta tuhatta aikuista (15–64-vuotiasta) kohti
Mer enn 585 000 opioidbrukere mottok substitusjonsbehandling i 2005 mengder cannabis til større vektlegging av tilnærminger som fokuserer på forebygging og behandling.
Yli 585 000 opioidien käyttäjää sai korvaushoitoa vuonna 2005
Den europeiske cannabissituasjonen kompliseres også av markedsfaktorer, og situasjonen kompliseres ytterligere av mangelen på data om den relative andelen og tilgjengeligheten av ulike cannabisprodukter i EU.
Kannabisongelmista kärsivien henkilöiden tarpeiden ymmärtämiseksi on saatavilla yhä enemmän tutkimustuloksia ja kliinistä kokemusta, mutta siitä, kuinka yleisesti kannabiksen käyttäjille kehittyy huumeongelmia, ei ole selkeää kuvaa.
Europa er fortsatt hovedmarkedet for hasjisj, og mesteparten produseres i Nord-Afrika.
EMCDDA:n kokoamista hoitotiedoista ilmenee, että kannabiksen takia hoitoon ensimmäistä kertaa hakeutuvien määrä on lähes kolminkertaistunut vuodesta 1999, joskin tämä suuntaus vaikuttaisi olevan tasaantumassa.
Det finnes også marihuana i Europa, selv om
Hoitopalveluihin yhteydessä olevien
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa markedet, men kan også skyldes økt fokus på kokain fra myndighetenes side.
Vuosiraportti 2007: Huumeongelma Euroopassa kannabiksenkäyttäjien tarpeissa on myös suurta vaihtelua samoin kuin niihin tarjottavissa vastauksissa, jotka kattavat kaikkea lyhyistä ja ehkäisypainotteisista interventioista virallisempiin hoitotapoihin.
Det iverksettes stadig flere koordinerte tiltak mot kokainhandel i Europa, og det skal etableres en ny mellomstatlig arbeidsgruppe i Portugal, noe som synes riktig med tanke på landets stadig viktigere rolle i kampen mot kokain.
aikuisista on molemmissa maissa suunnilleen yhtä korkea tai korkeampi kuin Yhdysvalloissa. Erityisen huolestuttavaa on, että kokaiinin käyttö on melko yleistä nuorten keskuudessa (sitä on käyttänyt 4–6 % 15–16-vuotiaista).
Selv om rekordbeslagene ikke ser ut til å ha påvirket prisene, som fortsatt er synkende, kan de ha påvirket renhetsnivået.
Crack-kokaiinin käyttö on edelleen harvinaista kaikkialla Euroopassa, mutta se aiheuttaa paikallisesti vakavia ongelmia siellä, missä sitä esiintyy.
det beslaglegges 10 ganger så mye hasjisj som marihuana.
Myös kannabisruohoa on saatavilla Euroopassa, mutta hartsia takavarikoidaan yli 10 kertaa enemmän kuin kannabisruohoa.
Bildet kan imidlertid være i ferd med å endre seg, idet beslagene av hasjisj gikk noe ned i 2005, mens beslagene av marihuana fortsatte å stige, i likhet med beslagene av cannabisplanter.
Tilanne saattaa kuitenkin olla muuttumassa: kannabishartsin takavarikot vähenivät hieman vuonna 2005, kun taas kannabisruohon ja kannabiskasvien takavarikot ovat lisääntyneet koko ajan.
Halvparten av landene i Europa rapporterte om innenlandsk cannabisproduksjon i 2005.
Puolet Euroopan maista raportoi kotimaisesta kannabiksentuotannosta vuonna 2005.
Enkelte former for hjemmeprodusert cannabis kan ha relativt høy styrke, og hjemmeproduksjon har også konsekvenser for narkotikakontrolltiltakene.
Jotkin kotioloissa tuotetun kannabiksen muodot voivat olla melko vahvoja, ja tällaisella tuotannolla on vaikutuksia myös huumeiden valvontaan.
En positiv utvikling er at medlemsstatene nå begynner å få en bedre forståelse av konsekvensene ved utbredt bruk av dette stoffet, og debatten er blitt mer fokusert og mindre preget av en bagatellisering eller overdrivelser av problemet.
Myönteisenä kehityksenä voidaan mainita, että jäsenvaltiot näyttävät alkavan ymmärtää entistä paremmin tämän huumeen laajan käytön seurauksia ja keskustelu on muuttumassa entistä kohdennetummaksi ilman ongelman ali- tai yliarviointia.
Kokain: anslagene for bruk på vei opp igjen
Kokaiini: käyttöä koskevat arviot ovat jälleen kasvussa
Hittil har økt kokainbruk bare gitt seg små utslag på helserelaterte indikatorer, men dette kan endre seg.
Kokaiinin käytön lisääntyminen ei ole toistaiseksi vaikuttanut kovin voimakkaasti terveyteen liittyviin indikaattoreihin, mutta tämä tilanne voi olla muuttumassa.
Hvert år rapporteres om lag 400 kokainrelaterte dødsfall i Europa, og det foreligger mistanke om at kardiovaskulære dødsfall hvor kokain har spilt en medvirkende rolle, i stor grad ikke blir oppdaget. Antallet søknader om behandling for kokainproblemer går opp.
Euroopassa raportoidaan vuosittain noin 400 kokaiiniin liittyvää kuolemaa, ja kokaiinin osuus kardiovaskulaarisissa kuolemantapauksissa saattaa jäädä pitkälti huomaamatta.
I 2005 var kokain primærrusmiddel for om lag 13 % av klientene som søkte behandling, og andelen var enda større blant nye klienter i behandlingsapparatet (22 %).
Vuonna 2005 kokaiini oli päähuume noin 13 prosentilla hoitoon hakeutuneista asiakkaista ja vielä useammalla (22 %) hoitoon ensimmäistä kertaa hakeutuneella asiakkaalla.
Antallet rapporterte nye behandlingssøknader er omtrent tredoblet de siste fem årene og er nå kommet opp i over 33 000.
Kokaiinin takia hoitoon ensimmäistä kertaa hakeutuvien määrä on noin kolminkertaistunut viimeisten viiden vuoden aikana, ja heitä on nyt yli 33 000.
Kokain ble også rapportert som sekundært rusmiddel i rundt 15 % av tilfellene, og det er i enkelte land økt bevissthet om at samtidig bruk av kokain kompliserer behandlingen av opioidproblemer.
Kokaiini ilmoitettiin lisäksi toissijaisena huumeena noin 15 prosentissa tapauksista, ja kokaiinin käytön on joissakin maissa todettu hankaloittavan opioidiongelmien hoitoa.
Generelt sett er det imidlertid færre behandlingssøknader relatert til kokain enn til cannabis, og betydelig færre enn for opioidproblemer.
Yleisesti katsoen hoitoon hakeudutaan kuitenkin harvemmin kokaiinin takia kuin kannabiksen takia ja huomattavasti harvemmin kuin opioidien takia.
De nye dataene tyder på en generell økning i bruken, og stiller også spørsmål ved det generelle bildet av en stabil situasjon som ble rapportert i fjor.
Viime vuonna raportoitu yleinen arvio tilanteen tasaantumisesta vaikuttaa sekin kyseenalaiselta uusien tietojen valossa, jotka viittaavat käytön yleiseen lisääntymiseen.
De nye dataene bekrefter kokainens plass i Europa som det i alle målinger, etter cannabis, nest mest brukte illegale stoffet, foran både ecstasy og amfetamin, og estimatene for siste måneds bruk av kokain er nå mer enn dobbelt så høye som for ecstasy.
Uudet tiedot vahvistavat, että kokaiini on kaikilla mittapuilla Euroopan toiseksi yleisimmin käytetty laiton huumausaine kannabiksen jälkeen ja ennen sekä ekstaasia että amfetamiinia, ja kokaiinia viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä arvioidaan nykyään olevan kaksi kertaa enemmän kuin ekstaasia vastaavana aikana käyttäneitä.
Selv om nylige økninger betyr at flere land nå rapporterer om betydelig kokainkonsum blandt befolkningen, er det fortsatt stor variasjon fra et land til et annet, og de fleste landene i Øst-Europa rapporterer om lave nivåer av kokainbruk.
Viimeaikainen kasvu tarkoittaa, että yhä useammassa maassa on raporttien mukaan merkittävä määrä kokaiinin käyttäjiä, mutta maiden välillä on edelleen suuria eroja, ja useimmissa Itä-Euroopan maissa kokaiinin käyttöasteen raportoidaan olevan alhainen.
På 1990-tallet førte erfaringen med, eller frykten for, en utbredt HIV-epidemi blant sprøytebrukere til at det ble utviklet tjenester for denne gruppen.
Hiv: kokonaiskuva on positiivinen, mutta uudet tartunnat osoittavat tarvetta jatkaa toimia
Økt prevalens rapporteres også i de siste tilgjengelige dataene fra både Spania og Storbritannia, de to landene med høyest prevalens i Europa, men økningen er ikke dramatisk for disse landene. I begge land er tallene for siste års prevalens for unge voksne på samme nivå som eller høyere enn i USA.
Levinneisyysasteen raportoidaan kasvaneen myös Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa levinneisyys on jo Euroopan korkein – kasvu ei kuitenkaan ole ollut huomattavan voimakasta kummassakaan maassa.
Selv om bare tre land (Spania, Italia og Storbritannia) har utarbeidet estimater over problematisk kokainbruk, ligger tallet på mellom 0,3 % og 0,6 % for den voksne befolkningen.
Kokaiinia viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden osuus nuorista
Andre indikatorer tyder også på en stigende trend, noe som bekrefter at kokain har fått en større rolle på Europas narkotikascene.
Hiv-epidemian leviäminen huumeiden injektiokäyttäjien keskuudessa – tai sen pelko – vauhditti 1990-luvulla palvelujen kehittämistä tälle ryhmälle.
Både mengdene og antallet beslag har økt.
Palvelujen kehittämisen myötä
Kommentar – narkotikasituasjonen i Europa utbredt blant sprøytebrukere i hele Europa, og studier viser at unge sprøytebrukere på et tidlig tidspunkt i sin ruskarriere, fortsatt blir smittet av denne sykdommen, noe som begrenser muligheten for intervensjon.
Euroopassa on pitkälti onnistuttu välttymään hiv-epidemioilta, joita vielä aiemmin esiintyi. Paikallisia ongelmia esiintyy kuitenkin edelleen joissakin maissa, etenkin Baltian maissa, ja joissakin epidemioista aiemmin kärsineissä maissa hiv:n levinneisyysaste on pysynyt melko korkeana injektiokäyttäjien keskuudessa.
I motsetning til hepatitt B, hvor intervensjonene ser ut til å gi resultater, avdekker HCV-dataene ingen klar trend, selv om forskjeller landene imellom til en viss grad kan kaste lys over hvilke tiltak som kan være effektive.
Yleisesti katsoen EMCDDA arvioi, että vaikka huumeiden injektiokäyttö on yhä harvemmin hiv:n tartuntareitti, se aiheutti vuonna 2005 noin 3 500 uutta diagnosoitua hiv-tapausta Euroopan unionissa.
Analysen påvirkes imidlertid av at dataene i noen viktige områder er dårlig underbygget, og at studier av tidstrender for de siste fem år har avdekket økning i noen områder eller utvalg i om lag en tredel av landene.
ja että viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikasuuntauksia koskevissa tutkimuksissa on noin kolmasosassa maista ilmennyt kasvua joillakin alueilla tai joissakin otoksissa.
Dessuten er det grunn til bekymring i et par land, enten på grunn av relativt mange nye smittetilfeller eller fordi det er registrert en økning i prevalensen i den senere tid, men de generelle tallene er fortsatt lave.
Lisäksi muutaman maan tilanne on huolestuttava joko siksi, että uusien tartuntojen määrä on verraten korkea tai siksi, että levinneisyys on viime aikoina kasvanut hieman, vaikka kokonaismäärät olisivatkin pysyneet alhaisina.
Historien har vist at HIV-smitte kan spre seg raskt i sårbare grupper. Dette understreker behovet for å fortsatt fokusere på og utvikle tjenester som når ut til personer i de mest risikoutsatte gruppene.
Riskiryhmille tarkoitettuja palveluja on ehdottomasti ylläpidettävä ja kehitettävä, kun muistetaan, kuinka nopeasti hiv-ongelmat voivat levitä haavoittuvassa asemassa olevan väestön keskuudessa.
Hepatitt C er fortsatt Europas skjulte epidemi
C-hepatiitti on edelleen piilevä epidemia Euroopassa
EONN anslår at det kan være inntil 200 000 europeere med HIV-smitte som er eller har vært sprøytebrukere.
Tuoreimpien tietojen analysoinnista ilmenee, että injektiokäyttöön liittyvien uusien tartuntojen määrä on useimmissa maissa alhainen ja että hiv:n levinneisyys injektiokäyttäjien keskuudessa laski useimmilla EU:n alueilla vuosina 2001–2005.
Selv om folk er klar over at sprøytebruk medfører risiko for HIV-smitte, er det viktig å huske på at det også finnes anslagsvis 1 million sporadiske sprøytebrukere som er smittet av hepatitt C-viruset (HCV), herunder en betydelig andel som ikke lenger bruker narkotika.
Tämän seurauksena injektiokäytöstä johtuva tartuntataakka todennäköisesti kevenee erityisesti niillä alueilla, joilla levinneisyys on aiemmin ollut korkea.
Hepatitt C kan ha alvorlige helsemessige konsekvenser, som kreft eller død, og å imøtekomme behovene til personer med HCV-smitte kan føre til økt press på helsebudsjettene. HCV er
Tilanne Virossa, Latviassa ja Liettuassa on edelleen huolestuttava, mutta näidenkin maiden tuoreimmat tiedot viittaavat siihen, että uudet tartunnat ovat vähenemässä.
Verdens heroinproduksjon, som hovedsakelig finner sted i Afghanistan, antas å ha økt igjen i 2006 og er nå potensielt oppe i over 600 tonn. Dette reiser følgende spørsmål for Europa: Hvilken effekt vil denne økningen ha på narkotikaproblemet?
EMCDDA arvioi, että Euroopassa saattaa olla jopa 200 000 hiv-tartunnan saanutta henkilöä, jotka käyttävät tai ovat käyttäneet huumeita suonensisäisesti.
Den økende heroinproduksjonen har hittil ikke vist seg i indikatorene for heroinbruk, som i det store og hele nå en tid har holdt seg stabile. Analysen av behandlingsdata og overdoser tyder på at den heroinbrukende befolkningen i Europa stadig blir eldre, selv om situasjonen i Øst-Europa er mindre klar.
Injektiokäytön aiheuttama hiv-riski on hyvin tiedossa, mutta on tärkeää muistaa, että Euroopassa on myös noin miljoona C-hepatiittivirusta (HCV) kantavaa henkilöä, jotka ovat joskus käyttäneet huumeita suonensisäisesti ja joista merkittävä osa ei enää käytä huumeita.
Generelle anslag over problembruk av narkotika tyder også på en stabil situasjon.
Tähän arviointiin on suhtauduttava varoen sikäli, että joistakin tärkeistä alueista ei ole saatavilla kattavasti tietoa
Den synkende prisen på stoffet og økningen i antall unge heroinbrukere i behandling i en del land tilsier likevel at situasjonen må følges nøye.
C-hepatiitilla voi olla vakavia terveysvaikutuksia, syöpä ja kuolema mukaan luettuina, ja HCV:tä kantavien henkilöiden
Afghanistan – kan alternative utviklingstiltak ha effekt?
Afganistan – voiko vaihtoehtojen kehittämisellä vaikuttaa?
Den økende opiumsproduksjonen i Afghanistan gir grunn til å tvile på om den generelt stabile eller bedrede situasjonen når det gjelder heroinbruk i Europa, kan vare ved.
Afganistanin lisääntynyt oopiumintuotanto on vaarana yleisesti ottaen vakiintuneelle tai kohentuneelle heroiininkäytön tilanteelle Euroopassa.
Anslag for 2006 tyder på at produksjonen økte med 43 % som følge av en betydelig økning i det dyrkede arealet.
Vuoden 2006 arvioiden mukaan tuotanto lisääntyi 43 prosenttia viljelyalan huomattavan kasvun seurauksena.
Opioidbeslagene og antallet destruerte laboratorier tilsier at opium produsert i Afghanistan i stadig større grad omdannes til morfin eller heroin før eksport (CND, 2007).
Opioidien takavarikot ja lakkautetut laboratoriot viittaavat siihen, että Afganistanissa tuotettu oopiumi jalostetaan morfiiniksi tai heroiiniksi yhä useammin ennen vientiä (CND, 2007).
Heroin føres så inn i Europa langs to hovedruter: den gamle Balkan-ruten, som fortsatt er den viktigste når det gjelder heroinsmugling, og den nyere Silkeveien (se kapittel 6).
Heroiini kulkeutuu Eurooppaan kahta pääreittiä: vanhaa Balkanin reittiä, joka on edelleen tärkein reitti heroiinin salakuljetuksessa, ja uudempaa ”silkkitietä” (ks. luku 6).
Derimot foregår en forsvinnende liten del av produksjonen av opiumsvalmuer i andre deler av den østlige regionen, og selv i de sørlige provinsene Kandahar og Helmand forventes en reduksjon i produksjonen i områdene nær provinshovedstaden.
Sen sijaan muualla maan itäosissa viljely pysynee vähäisenä, ja jopa eteläisissä Kandaharin ja Helmandin provinsseissa viljelyn voidaan ennustaa vähenevän provinssin keskuksen lähellä sijaitsevilla alueilla.
Det som har bidratt til denne utviklingen, kan være en større grad av regjeringskontroll og økt diversifisering av landbruket, begge faktorer som har bidratt til etableringen av relativt verdifulle avlinger sammen med utbygging av en transportinfrastruktur og markedsføring.
Kehitystä ovat ilmeisesti tukeneet viranomaisvalvonnan lisääntyminen ja maataloustuotannon monipuolistuminen, sillä näiden tekijöiden ansiosta on voitu alkaa viljellä suhteellisen arvokkaita viljelykasveja ja ottaa käyttöön kuljetus- ja markkinointi-infrastruktuuria.
Nord og nordøst i landet har lønnsøkninger og fallende opiumspriser ført til at dyrking av valmuer ikke lenger er like interessant, i tillegg til at enkelte grønnsaker faktisk gir større inntekter enn valmuer.
Maan pohjois- ja koillisosassa palkkojen nousu ja oopiumin hintojen lasku ovat vähentäneet unikon istutusta, ja tietyistä arvokkaista vihanneslajeista saa itse asiassa paremman tuoton kuin unikosta.
I disse områdene har diversifisering av avlingene blitt støttet opp av tiltak mot narkotika og økt statlig intervensjon, noe som har ført til en generell oppfatning om at opiumsforbudet vil bli gjennomført.
Näillä alueilla viljelyn monipuolistamista on tuettu toteuttamalla huumausaineiden vastaisia toimia ja lisäämällä viranomaisvalvontaa, jolloin on syntynyt yleinen käsitys siitä, että oopiumin viljelykiellon noudattamista valvotaan.
Regionale forskjeller i Afghanistan tyder på at økonomisk vekst kan redusere dyrkingen av opiumsvalmuen, men viser også at den kan undergraves av politisk ustabilitet, korrupsjon og problemer med infrastrukturen.
Alueelliset erot Afganistanin sisällä kertovat siitä, että talouskasvun avulla voidaan vähentää unikon viljelyä, mutta ne osoittavat myös, miten poliittinen epävarmuus, korruptio ja infrastruktuuritason ongelmat voivat horjuttaa kehitystä.
En reduksjon i dyrkingen kan gjennomføres raskt, men like raskt reverseres.
Viljelyä pystytään vähentämään nopeasti, mutta se voi lisääntyä aivan yhtä nopeasti.