pere/sami_parallel huggingface dataset:
Middelhavsregionen er verdens ledende turistmål og står for 30 % av internasjonale turistankomster og en tredel av omsetningen i internasjonal turisme. Antallet turister i Middelhavets kystregioner er forventet å øke fra 135 millioner i 1990 til 235-353 millioner i 2025.
Välimeri on maailman tärkein matkailukohde. Se houkuttelee 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoistaja kolmanneksen kansainvälisen matkailun tuloista.
Turisme er også viktig for andre kystregioner, herunder landene rundt Østersjøen og Nordsjøen og på den nordøstatlantiske kysten. Turismen i Europa har en årligvekst på 3,7 %.
Matkailu on tärkeää myös muille rannikkoalueille, kuten Itämeren valtioilleja Pohjanmeren ja Koillis-Adantin rannikoille.
Fortsatt økning i samme takt forutsetter at Europa beholder sin markedsandel i konkurranse med andre reisemål.
Kaupungistuminen lisääntyi yleisesti vuodesta 1975 vuoteen 1990 EU:n jäsenvaltioiden rannikkovyöhykkeillä.
Urbaniseringen av kystsonene i EUs medlemsland har generelt sett økt fra 1975 til 1990. Selv om sysselsettingen i landbruket har gått tilbake, er denne sektoren fortsatt viktig for økonomien her.
Yhteisen maatalouspolitiikan äskettäiset uudistukset ovat vaikuttaneet tähän tilanteeseen,ja esimerkiksi peltojen kesannoinnin odotetaan vähentävän viljelykäytössä olevaa maa-alaa vähintään 10 prosenttia Pohjanmeren rannikolla.
De siste reformene i EUs felles landbrukspolitikk (CAP) har alt hatt virkninger - f.eks. forventes brakklegging å medføre en reduksjon i dyrkbart areal langs kysten av Nordsjøen på minst 10 %, mens ytterligere 45 % av det dyrkbare arealet vil bli drevet mindre intensivt, hovedsakelig motivert som miljøtiltak.
Voimaperäinen maanviljely vähenee 45 prosentissa viljelymaasta lähinnä tiukemman ympäristövalvonnan vuoksi.
Alle de regionok havområdeneomkring EU er omfattet av konvensjoner med mål å beskytte det marine miljø.
Kaikki EU:n aluemeret on sisällytetty meriympäristön suojelemiseksi laadittuihin yleissopimuksiin.
Konvensjonene er forholdsvis fullstendige i sin bruk av vitenskapelige metoder og hensiktsmessige virkemidler, men de
Yleissopimukset kattavat käytännössä kaikki osa-alueet (ja niihin sisältyy tarkoituksenmukaisia tieteellisiäja hallinnollisia välineitä), mutta sopimusten noudattamista on valvottavaja toimia on sovitettava yhteen vertailukelpoisen tiedon tuottamiseksi.
Endringer i EUs landbruksareal i forbindelse med urbanisering perioden 1975-1990-tallet
Muutokset EU:n maatalousalueissa suhteessa kaupungistumiseen vuoden 1975 ja 1990-luvun välillä
Nordsjøens nedbørsfelt og kyster er tett befolket og har betydelig industri, på samme tid som olje- og gassindustrien offshore utgjør en viktig økonomisk aktivitet.
Pohjanmeren valuma-alue ja rannikot ovat tiheään asuttuja alueita, joilla teollisuustoiminta kehittyy huomattavasti. Öljyn ja kaasun offshore-teollisuus ovat tärkeimpiä taloustoiminnan lajeja.
Over store områder, som i de industrialiserte elvemunningene, er konsentrasjonene av forurensende stoffer klart over det nordatlantiske bakgrunnsnivå.
Laajoilla alueilla, esimerkiksijokien suualueille muodostuneilla teollisuusvyöhykkeillä, esiintyy Pohjois-Atlantin taustatasoja selvästi korkeampia saastepitoisuuksia.
Syntetiske organiske forbindelser er funnet i Nordsjøen, også i høye konsentrasjoner- det kjente forurensningsmønsteret er sterkt påvirket av hvor prøvene blir tatt.
Pohjanmeressä voi esiintyä synteettisiä orgaanisia yhdisteitä, vaikkajoillain alueilla voidaan selvästi havaita suurempia pitoisuuksia; näytejakauma vaikuttaa suuresti havaittuihin epäpuhtaustasoihin.
Forurensningen kommer fra de store elvene - Elben, Weser, Rhinen, Mosel, Scheldt, Seinen, Themsen, Humber - og fra mudring og nedfall fra atmosfæren.
Saasteet ovat peräisin suurista joista, eli Elbestä, Weseristä, Reinistä, Maasista, Scheldestä, Seinestä, Thamesista ja Humberista sekä myös pohjasta nousseesta aineestaja ilmakehästä.
Konsentrasjonene av næringsstoffer er høye, særlig i den sørlige del av Nordsjøen.
Ravinnetasot ovat korkeat erityisesti Pohjanmeren eteläosassa.
Områdene mot Arktis er tynt befolket med lite industri.
Euroopan arktisten alueiden ympäristö on harvaan asuttua, ja teollisuutta on vähän.
Forurensningen og radionuklidene blir hovedsakelig brakt til området via luftstrømmer, russiske elver, drivis og havstrømmer.
Suurimpia epäpuhtauksien ja radionuklidien lähteitä ovat ilmakehässä tapahtuva kaukokulkeutuminen, Venäjän joet, ajojää ja merivirrat.
Høye nivåer av persistente organiske forbindelser er funnet i noen rovdyr på toppen av næringskjeden.
Eräistä ravintoketjun loppupäässä olevista petoeläimistä löytyy korkeita tasoja hitaasti hajoavia orgaanisia saasteita.
Østersjøen har en intens maritim trafikk.
Itämeren meriliikenne on vilkasta.
Det er mye transport av olje, og sannsynligvis vil det bli enda mer av det.
Öljyä kuljetetaan huomattavasti, ja sen määrä todennäköisesti kasvaa jatkossa.
Havmiljøet er blitt bedre i og med at utslippene av organiske halogenforbindelser fra tremasseindustrien er blitt redusert med nesten 90 % siden 1987, og konsentrasjonene av polyklorerte bifenyler (PCB), diklordifenyltrikloretan (DDT), heksaklorsykloheksan (HCH) og heksaklorbenzen (HCB) har også gått ned, men de er fremdeles flere ganger høyere enn i Nordsjøen og Atlanterhavet.
Meriympäristön tila on parantunut, selluteollisuuden orgaanis-halogeenisten yhdisteiden päästöt ovat vähentyneet vuodesta 1987 miltei 90 prosenttia, ja polyklooratun bifenyylin (PCB), diklooridifenyylitrikloorietaanin (DDT), heksakloorisykloheksaanin (HCH) ja heksaklooribentseenin (HCB) pitoisuudet ovat myös pienentyneet, joskin ne ovat edelleen monta kertaa suuremmat kuin avomerellä Pohjanmeressä tai Atlantin valtameressä.
Eutrofiering er et alvorlig problem som skyldes kombinasjonen av næringsoverskudd, topografi og de fysiske og kjemiske forhold i Østersjøen.
Rehevöityminen on vakava ongelma liiallisten ravinteiden, topografianja Itämeren fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien vuoksi.
Landene rundt Østersjøen besluttet i 1988 å redusere utslippene av næringssalter, tungmetaller og persistente organiske forbindelser med 50 % innen 1995, men ennå har ikke alle landene nådd målet.
Itämeren valtiot päättivät vähentää vuonna 1988 ravinteiden määrää, raskasmetallejaja hitaasti hajoavia orgaanisia saasteita 50 prosenttia vuoteen 1995 mennessä, mutta kaikki valtiot eivät vielä ole saavuttaneet tätä yhteistä tavoitetta.
Middelhavet har et alvorlig problem med økende konsentrasjoner av hydrokarboner som forurenser vann og badestrender.
Välimeren kasvava hiilivetypitoisuus aiheuttaa vakavia ongelmia pilatessaan vettä ja rantoja.
Tungmetaller og PCB finnes, men utgjør ikke noen stor miljøfare.
Raskasmetallit tai PCB-yhdisteet eivät ole vakava ympäristöuhka, joskin niitäkin esiintyy.
Enkelte steder er eutrofiering et problem, og selv om situasjonen er blitt noe bedre etter utbygging av renseanlegg, går mye av den kommunale kloakken fortsatt ubehandlet ut i Middelhavet.
Rehevöityminen on paikoitellen ongelma, ja vaikka tilannetta on parannettu rakentamalla yhdyskuntajätevesien käsittelylaitoksia, suurinta osaa Välimeren yhdyskuntien viemärivedestä ei vieläkään käsitellä.
I perioden 1973-1990 ble 60 millioner tonn bunnlevende dyr funnet døde, inkludert 5 000 tonn fisk.
Ympäristö Euroopan Unionissa vuosisadan vaihteessa lukien 5 000 tonnia kalaa).
Dette kan knyttes til økte tilførsler av sediment og næringssalter i elvene.
Tämä ilmiö saattaa liittyä jokiin laskettujen mineraali-ja ravinnepäästöjen lisääntymiseen.
Fjellområdenes befolkningsstruktur har endret seg vesentlig -folk i yrkesaktiv alder flytter ut, pensjonistene flytter inn. Samtidig har turismen og et økende antall fritidsboliger ført til betydelige sesongvariasjoner i befolkningens sammensetning.
Vuoristoalueiden väestörakenne on muuttunut merkittävästi työikäisten muuttaessa alueelta poisja eläkeläisten muuttaessa tilalle.
Turismen presenteres som en økonomisk utviklingsfaktor i fjerntliggende områder og har i enkelte utsatte fjellområder satt miljøet under betydelig press, - dette et problem som for Alpenes vedkommende er tatt opp i en egen Alpekonvensjon.
Matkailu,jota edistetään syrjäisten alueiden talouskehityksen keinona, on aiheuttanut ympäristökuormitusta eräillä haitoille alttiilla vuorialueilla. Alppien yleissopimukseen sisältyy pöytäkirja tämän ongelman ratkaisemiseksi Alppien osalta.
Mens "økoturismen" er i ferd med å bli et nytt marked med muligheter for positive miljøeffekter, fortsetter veksten i den intensive, miljøskadelige turismen i mindre utviklede regioner.
Vaikka "vihreä matkailu" kehittyy uutena markkinaalueena ja hyödyttää ympäristöä, intensiivinen ja ympäristön vaarantava matkailu lisääntyyjatkuvasti vähemmän kehittyneillä alueilla.
Flere fjellkjeder er grenseoverskridende og krever derfor spesiell oppmerksomhet i den europeiske arealpolitikken hva angår vannforvaltning, forebyggende tiltak, vern av det biologiske mangfoldet, landskapsvern og fritidsaktiviteter.
Useat vuorijonot ovat valtioiden rajat ylittäviä alueita, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan alueidenkäyttö-ja aluerakennepolitiikassa vesialueiden hoidon, vaarojen ehkäisyn, biologisen ja maisemien monimuotoisuuden ja virkistyksen osalta.
Terreng og eksponering gjør fjellområdene egnet for produksjon av fornybar energi som vindkraft og vannkraft.
Vuoristoalueet soveltuvat erittäin hyvin uusiutuvan energian, kuten tuulija vesivoiman tuottamiseen rinteiden ja sijainnin ansiosta.
Dette vil kunne supplere økonomien i fjellområdene med bærekraftige inntekter, men først må miljøkostnadene og miljøgevinsten vurderes nøye.
Tämä saattaa tarjota ylimääräisiä pysyviä tuloja vuoristoalueiden talouksille, mutta ympäristöhyödytja -kustannukset on arvioitava huolellisesti.
Mange områder i EU er avhengig av vannressursene i fjellene - for ferskvann av høy kvalitet, til vanningsanlegg i landbruket, produksjon av vannkraft og for vanntilførselen til de naturlige våtmarkene på slettelandet.
Monet EU:n alueet ovat riippuvaisia vuoristojen vesivaroista,joista saadaan korkealaatuista makeaa vettä, kasteluvettä elintarvikkeiden tuotantoon, vesivoimaaja vettä tasankojen luonnontilaisille kosteikoille.
Samtidig øker vannforbruket, særlig i Øst- og Sør-Europa, mens vannressursene står i fare, både med hensyn til kvantitet og kvalitet og på grunn av klimaendringene.
Veden kysyntä kasvaajatkuvasti erityisesti itäisissäja eteläisissä Euroopan maissa samalla, kun vesivaroja uhkaa laadullinen ja määrällinen heikkeneminen ja myös ilmastonmuutoksen mahdollisuus.
I løpet av de kommende 20 årene forventes en dobling i godstransporten over Alpene, pluss en 50 % økning i passasjertrafikken.
Alpit ylittävän pitkänmatkan rahtiliikenteen odotetaan kaksinkertaistuvan ja matkailuliikenteen kasvavan 50 prosenttia seuraavien 20 vuoden aikana.
Der hvor mye av trafikken bare er gjennomgangstrafikk, har den bare begrenset økonomisk nytte for fjellområdene, som imidlertid kan bli påført omfattende miljøskader og negative sosiale virkninger.
Ne vuoristoalueet, joilla suuri osa liikenteestä on kauttakulkuliikennettä, eivätjuuri hyödy liikenteestä, vaan voivat altistua vakaville ympäristöön liittyville ja sosiaalisille haitoille.
Konsekvensene knyttet til veinettet er konsentrert i dalene, der menneskene bor. I Alpene er det derfor store problemer med trafikkstøy og forurensning, særlig av ozon og støv.
Liikenneverkoston vaikutukset kohdistuvat asutettuihin laaksoihin,ja liikenteen meluja epäpuhtaudet, erityisesti otsoni ja lyijy, aiheuttavat vakavia haittoja Alppien alueella.
Konflikten mellom transportbehov og beskyttelse av fjellmiljøet kan illustreres med Østerrikes erfaring, der redusert veiavgift i samsvar med EU-lovgivningen resulterte i en økning i godstrafikken.
Esimerkkejä liikenteen tarpeiden ja vuoristoympäristön suojelun ristiriidoista löytyy Itävallasta, jossa maantieinfrastruktuurimaksujen alentaminen vastaamaan EU:n lainsäädäntöä lisäsi rahtiliikennettä.
Derimot har trafikkprotokollen under Alpekonvensjonen hjulpet Sveits til å få 70 % av transittgodset over påjernbane, og høyeste tillatte vekt for veitransport er 28 tonn per lastebil (lavere enn i de andre alpelandene).
Sveitsi on puolestaan onnistunut nostamaan Alppien yleissopimuksen liikennettä koskevan pöytäkirjan ansiosta rautatiekuljetusten osuuden tavaroiden kauttakuljetuksista 70 prosenttiin, kun taas tieliikenteessä enimmäispaino on rajoitettu 28 tonniin kuorma-autoa kohden (alhaisempi kuin muissa alppimaissa.
Forverringen av de økonomiske kårene for landbruket er en trussel mot kulturlandskapene.
Maatalouden heikkenevät taloudelliset edellytykset uhkaavat kulttuurimaisemia.
Jordsmonnet i fjellene er mer sårbart, forringes lett og krever spesielt tilpassede arealbruksmønstre, men i dalene og i lett tilgjengelige lier har landbruket gått over fra ekstensive til intensive beiter, med økt vanning og gjødsling.
Vuoristojen maaperä on alttiimpaa huononemiselle ja vaatii erityistarpeisiin mukautettuja maankäyttötapoja. Laaksoissa ja helppopääsyisillä rinteillä viljelyssä on usein siirrytty laajaperäisistä niityistä voimaperäiseen laiduntamiseen, mikä lisää kasteluaja lannoitteiden käyttöä.
Andre områder er lagt brakk og plantet til med skog. De negative miljøeffektene er delvis rettet opp gjennom EU-tiltak for landbruket.
Muilla alueilla maata on hylätty tai muutettu metsämaaksi,joskin tästä aiheutuvia haittoja lievennetään osittain maatalouden ympäristötoimenpiteillä.
Begge disse endringene medfører en vesentlig reduksjon i det biologiske mangfold og i rot-tetthet.
Molemmat muutokset vähentävät merkittävästi biologista monimuotoisuutta ja juuriston tiheyttä.
I motsetning til intensivering medfører brakkleggingen økt erosjon og fare for snøskred, endringer i jordsmonnets evne til å lagre og transportere vann, podzolisering avjordbunnen og kan føre til en økning i antall naturlige miljøtrusler.
Toisin kuin maatalouden voimaperäistyminen, maan hylkääminen lisää maaperän eroosiota ja lumen liikkumista, aiheuttaa muutoksia veden varastoitumiskapasiteetissaja veden kulkeutumisessa maaperässä, edistää maaperän podsoloitumisen alkua,ja saattaajohtaa luonnonmullistusten lisääntymiseen.
I søkerlandene er de viktigste endringene drevet av overgangen til privatøkonomi.
Jäsenyyttä hakeneissa maissa suurimpia muutoksia aiheuttaa siirtyminen yksityistalouteen.
Beitemarker utvides ved at subalpine skog og busker hogges ned, mensjaktturisme fører til overbeiting av enkelte skoger av de økende hjortebestandene.
Laidunmaita laajennetaan kaatamalla subalpiinisia metsiäja pensaita,ja metsästykseen perustuva matkailu aiheuttaa eräissä metsissä ylilaiduntamista peurakannan kasvun vuoksi.
Det europeiske miljøbyrået
Euroopan ympäristökeskus
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
KONTORET FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAPSOFFICIELLE PUBLIKASJONER
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISJULKAISUJEN TOIMISTO
Det europeiske miljøbyrået
Euroopan ympäristökeskus " 9
Innholdet av denne rapport avspeiler ikke nødvendigvis Europa kommisjonens ellet' andre EU- institusjoners offisielle holdning.
Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
På internet fås en mengde andre opplysninger om EU via Europa serveren (http://euiOpa.eti.int).
Internetistä saa runsaasti tietoa Europa-palvelimen välityksellä (http:// europa.eu.int)
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner, 2000
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, '2000
Trykket på klorfritt bleket resirkulert papir
Tanska Puhelin: Telekopio: Sähköposti: Kotisivu:
Rapportens omfang
Rapportin kattavuus
Urbanisering Turisme Jordbruk Fiskeri Oppdrettsnæringen Industrien Skipsfart
Kaupungistuminen Matkailu Maatalous Kalastus Vesiviljely Teollisuus Meriliikenne
Tilstand og konsekvenser
Välimeren tila ja sen vaikutukset
Eutrofiering Mikrobiell forurensning og helserisiko Arealbruk og kysterosjon
Mikrobien aiheuttama saastuminen ja sen vaarat ihmisen terveydelle
Tungmetaller og klororganiske forbindelser Olieforuresning Radioaktiv forurensning Klimaendringer Biodiversitet og endringer i økosystemene
Maankäyttöjä rannikon eroosio Raskasmetallit ja organoklooriyhdisteet Öljysaasteet Radioaktiivinen saastuminen Ilmastonmuutos Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemin muutokset
Konklusjoner og anbefalinger
Johtopäätökset ja suositukset
Middelhavets tilstand Anbefalinger til tiltak Forbedring av datatilgjengeligheten Overvåking av Middelhavet
Välimeren tila Toimenpidesuosituksia Tiedon saatavuuden parantaminen Välimeren tilan seuranta
Ved behandling av dette spørsmålet, herunder utfordringer som rask urbanisering, økende turisme og utbygging og forringelse av kystsonen, vannknapphet og handel, er behovet for å opprette en kunnskapsbase og gripe tak i problemene anerkjent i vide kretser.
Kestävän'kehityksen toteuttamisessa Välimeren alueella haasteina ovat nopea kaupungistuminen, lisääntyvä matkailu, rannikkovyöhykkeen maankäyttöjä pilaantuminen, vedenpuute ja kaupankäynti.
Det samme er mangelen på rettidig og målrettet informasjon med sikte på handling.
On laajalti tunnustettu, että näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan tietopohjaa ja että ajankohtaisessa ja kohdistetussa tiedossa on tällä hetkellä puutteita.
Ved å dekke dette behovet vil vi dessuten bidra vesentlig til å bedre tilgangen til miljødata og informasjon på regionalt og nasjonalt plan, både for offentlige organer og andre institusjoner, samt for allmennheten i hele middelhavsregionen.
Tämän tarpeen täyttäminen edellyttää myös, että ympäristötiedon saatavuutta on pyrittävä huomattavasti parantamaan alueellisella ja kansallisella tasolla sekä valtiollisille elimille ja muille laitoksille että yleisölle koko Välimeren alueella.
Det har vært betydelig framgang i oppbyggingen av overvåkingskapasitet (f.eks.
Huomattavasti on edistytty seurantajärjestelmien luomisessa (esim.
MEDPOL/MAP, miljø-/utviklingsobservatorier) og når det gjelder å definere rammer for, utforme og samle data for vanlig identifiserte indikatorer (jfr. nyere arbeid innenfor Middelhavskommisjonen for en bærekraftig utvikling).
MEDPOL/MAP, ympäristön ja kehityksen havaintoasemat) sekä tietojen keräämisessä ja järjestämisessä yleisesti käytettäviä indikaattoreita varten (vrt. Välimeren kestävän kehityksen toimikunnan, Mediterranean Commission for Sustainable Development, viimeaikaiseen toimintaan).
Dette er oppsiktsvekkende, men er det nok? Vi tror ikke det.
Tämä on tärkeää, mutta riittääkö se?
Blir den beste tilgjengelige informasjonen satt inn fora møte de rette utfordringene, dvs. strengere miljøpolitiske forpliktelser og mål for å bedre miljøkvaliteten generelt og sørge for fornuftig bruk av de betydelige naturressursene i middelhavsregionen, samt å sikre at det går mot en bærekraftig utvikling?
Onko paras saatavilla oleva tieto otettu käyttöön oikeita haasteita varten eli onko laadittu tiukempia ympäristöpoliittisia sitoumuksia ja tavoitteita ympäristön laadun parantamiseksi yleensä, Välimeren merkittävien luonnonvarojen käyttämiseksi järkiperäisesti ja kestävää kehitystä kohti etenemiseksi?
Vi må virkelig se på den enestående muligheten en ny generasjon av delt informasjon vil kunne representere med sikte på å støtte beslutningsprosessene på nasjonalt og regionalt plan på en effektiv måte og stimulere allmennhetens forventede deltakelse.
Meidän on todellakin otettava huomioon se ainutlaatuinen mahdollisuus, jonka uusi, yhteisessä käytössä oleva tieto voisi antaa tehokkaaksi tueksi kansalliseen ja alueelliseen päätöksentekoprosessiin ja edistämään toivottua yleisön osallistumista.
Hva betyr så dette?
Mitä tämä tarkoittaa?
Eksempelvis blir kostnadene ved miljøtiltak ofte understreket, mens det i de enkelte land åpenbart også finnes kostnadseffektive muligheter for å gjennomføre en økologisk effektiv økonomisk utvikling: Det å øke andelen av fornybar energi er for eksempel helt realistisk i mange samfunn rundt Middelhavet.
Esimerkiksi ympäristötoimien kustannuksia korostetaan usein, mutta on selvästi olemassa myös kustannustehokkaita tapoja, joilla maat voivat kehittää ekotehokasta taloutta.
Et annet eksempel er de eksterne miljøvirkningene av turistnæringen, som i mange områder oppveier de inntekter og fordeler den gir.
Esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen on realistista monelle Välimeren alueen yhteisölle.
For å gjøre de rette valgene må nye faste samarbeidsformer etableres mellom alle interessenter og det må etableres en ny type informasjon som er relevant for valget mellom mulige utviklingsveier.
Oikeiden valintojen tekemiseksi on ryhdyttävä uudenlaiseen yhteistyöhön kaikkien asianosaisten välillä, ja on myös saatava uudenlaista tietoa, joka liittyy kehityspolkujen valintoihin.
utviklingen av harmoniserte miljødata i middelhavsregionen gjennom en eller annen form for felles levering av informasjon ofte er blitt reist.
tietoa tuotettaisiin yhteistyössä.
For å nå dette målet ber de ulike aktørene Det europeiske miljøbyrået (EEA) om å bidra direkte ved å bygge bro mellom de europeiske samarbeidspartnerne og de andre aktørene i middelhavsregionen.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi eri toimijat pyytävät Euroopan ympäristökeskusta antamaan suoran panoksensa rakentamalla yhteyksiä Euroopan unioniin kuuluvien yhteistyökumppaneiden ja muiden Välimeren alueen toimijoiden välille.
Vi har derfor fått i gang et fast samarbeid mellom EEA og UNEP/MAP.
Olemme siksi tehneet aloitteen yhteistyöstä Euroopan ympäristökeskuksen ja YK:n ympäristöohjelman/MAP:n välillä.
En av EEAs oppgaver, gjennom arbeidet som utføres ved Emnesenteret for miljøet i hav- og kystområder, er å etablere et Interregionalt forum for å lette utvekslingen og integrasjonen av eksisterende data og informasjon mellom regionale og internasjonale konvensjoner og organisasjoner som er aktive innen overvåking av miljøet i hav- og kystområder.
Yksi Euroopan ympäristökeskuksen tehtävistä on perustaa meri- ja rannikkoympäristön aihekeskuksen välityksellä alueiden välinen foorumi (Inter-Regional Forum) helpottamaan olemassa olevan tiedon vaihtoa ja yhdentämistä sellaisten alueellisten ja kansainvälisten sopimusten ja organisaatioiden välillä, jotka liittyvät meri-ja rannikkoympäristön seurantaan.
De viktigste regionale og internasjonale organisasjonene/konvensjonene som MAI3, OSPARog HELCOM har sluttet seg til dette forumet.
Sellaiset tärkeät alueelliset ja kansainväliset organisaatiot/sopimukset kuin MAP, OSPAR ja HELCOM ovat liittyneet tähän foorumiin.
Linder de første drøftingene mellom EEA og UNEP/MAP-sekretariatet ble behovet for en oppdatert rapport om tilstanden og tendensene i Middelhavet understreket.
Euroopan ympäristökeskuksen ja YK:n ympäristöohjelman/MAP:n sihteeristön käymissä ensimmäisissä keskusteluissa painotettiin taivetta saada aikaan päivitetty raportti Välimeren alueen tilastaja kehityssuunnista.
Resultatet av samarbeidet om å kompilere og utgi en slik rapport presenteres her.
Tällaisen raportin kokoamisessa ja julkaisemisessa tehdyn yhteistyön tulokset esitetään tässä.
Rapporten gir den beste tilgjengelige informasjonen om det marine miljø i Middelhavet og dets kystsone.
Raportti antaa parasta mahdollista tietoa Välimeren ja sen rannikkovyöhykkeen tilasta.
Den dokumenterer og beskriver de ulike vekselvirkningene mellom menneskelige aktiviteter og miljøet.
Siinä dokumentoidaan ja kuvataan ihmisen toiminnan ja ympäristön vuorovaikutuksen monia ilmenemismuotoja.
Den bekrefter og oppdaterer de største problemene i kystsonene.
Siinä vahvistetaan ja päivitetään tiedot rannikkovyöhykkeiden suurimmista ongelmista.
En av de viktigste målsettingene med rapporten omfatter også identifisering av mulige hull i dagens kunnskap, særlig på området overvåking av det marine miljø, etter to tiår med samordnede aktiviteter i regionen i regi av MEDPOL og supplerende programmer.
Yksi raportin tärkeimmistä tavoitteista on myös mahdollisien puutteiden havaitseminen nykyisessä tietämyksessä, varsinkin meriympäristön seurannassa nyt kun alueella on kahden vuosikymmenen ajan koordinoitu toimintaa MEDPOLin ja sitä täydentävien ohjelmien puitteissa.
Rapportens endelige siktemål er å identifisere mål og anbefale tiltak for å forbedre informasjonen.
Raportin perimmäinen tarkoitus on esittää tavoitteita ja suosittaa toimia tiedon parantamiseksi.
Delte kan oppnås ved å oppmuntre til bedre utnyttelse av den vitenskapelige kapasiteten i regionen, for å fokusere mer direkte på eksisterende problemer og foreslå hensiktsmessige prioriteringer og tiltak.
Tämä voidaan saavuttaa edistämällä alueen tieteellisen kapasiteetin parempaa käyttöajotta nykyisiin ongelmiin voitaisiin keskittyä tarkemmin ja jotta voitaisiin ehdottaa sopivia ensisijaisia toimia.
Det er verdt å understreke at EEA og UNEP/MAP betrakter denne rapporten både som et bidrag til en samlet vurdering av miljøsituasjonen i hele middelhavsbassenget og som en milepæl i dette arbeidet.
On syylä korostaa, että Euroopan ympäristökeskus ja YK: n ympäristöohjelma/MAP katsovat tämän raportin olevan sekä panos koko Välimeren altaan ympäristön tilan kokonaisvaltaiseen arviointiin että myös virstanpylväs tiellä sellaista arviointia kohti.
Det er imidlertid nødvendig å gå lenger enn dette for å støtte opp om aktiviteter og politiske drøftinger som setter
On kuitenkin tarpeellista mennä asiassa pitemmälle tukemalla
miljø-/utviklingsspørsmål på dagsordenen.
ympäristö-ja kehitysasioita koskevia toimiaja politiikkaa.
En statusrapport om dagens situasjon og utsikter for regionen som sådan, herunder status for tiltak, vil måtte behandle de konkrete behovene som Den europeiske union, UNEP, landene og internasjonale finansieringsorganisasjoner har for et objektivt beslutningsgrunnlag.
Tilanneraportti koko altaan nykytilastaja sitä koskevista ennusteista mukaan lukien toiminnan tilanne vastaisi Euroopan unionin, YK:n ympäristöohjelman, valtioiden ja kansainvälisten taloudellisten organisaatioiden erityistarpeisiin saada objektiivinen perusta päätöksenteolleen.
Vi bør ikke vente for lenge før vi bestemmer oss for å utarbeide en slik evalueringsrapport.
Itse asiassa tällaisen raportin, jota voisimme kutsua nimellä "The Mediterranean Basin. Situation and Prospects for the Next 20 Years" (Välimeren allas.
Situasjon og utsikter for de neste 20 årene', foreligge på Rio+10-konferansen i 2002 for å markere middelhavsregionens posisjon og ambisjoner innenfor verdenssamfunnet.
Tilanne ja kehitysnäkymät seuraaville 20 vuodelle), pitäisi olla saatavilla vuonna 2002 pidettävää Rio+10 -konferenssia varten, jotta Välimeren alueen asemaja tavoitteet tulisivat tunnetuiksi maailmassa.
I mellomtiden må vi våge å formidle noen klare meldinger, som vist ved denne rapporten.
Sillävälin meidän on uskallettava tuoda esiin joitakin vahvoja viestejä, jotka tämä raportti tuo esille.
La oss legge fram vårt syn på problemstillingene som tas opp:
Haluaisimme esittää teille seuraavat käsityksemme:
Middelhavet og middelhavsregionen er tradisjonelt rik på miljødata og spesifikk, målrettet informasjon og vitenskapelig kunnskap, men svært fattig på konsistente og integrerte vurderinger.
Välimerestä ja sen alueelta on perinteisesti olemassa hyvin paljon ympäristötietoa, kohdennettua erikoistietoaja tieteellistä tietoa, mutta siitä on erittäin vähän johdonmukaisia ja yhdennettyjä arviointeja.
Vanskene med å produsere regelmessige integrerte vurderinger knyttet til den politiske dagsorden, er et betydelig handicap vi må overvinne.
Vaikeus tuottaa toistuvia yhdennettyjä aiviointejajotka kytkeytyvät harjoitettavaan politiikkaan, on suuri hankaluus, joka on voitettava.
Middelhavet er en fantastisk ressurs - det er et sunt, vitalt hav som overbelastes til tross for at visse typer forurensninger er blitt redusert: De såkalte hot-spots som er identifisert av MAP er fortsatt mange.
Välimeri on upea voimavara: se on voimakasja terve meri, jonka altistamme joistakin päästövähennyksistä huolimatta edelleen liialliselle kuormitukselle; MAP:n havaitsemia ongelma-alueita (hot-spots) on vielä useita.
Likevel er naturforholdene unike: det biologisk mangfoldet, de oligotrofe forholdene, at vannet fornyes regelmessig, de rike kystbiotopene og kystlandskapene, den store gjennomsnittsdybden (1.500 m), det milde klimaet osv.
Tästä huolimatta Välimeren luonnonolosuhteet ovat edelleen ainutlaatuiset: biologinen monimuotoisuus, niukkaravinteiset olosuhteet, säännöllinen veden uusiutuminen, rannikon luontotyyppien ja maisemien rikkaus, huomattava keskimääräinen syvyys (1 500 m), leuto ilmastojne.
Bruker vi Middelhavet rett, vil det gi grunnlag for en variert økonomi i middelhavsbassenget samtidig som Middelhavet bevarer sitt særpreg.
Jos Välimerta käytetään oikein, se tarjoaa perustan altaan moninaiselle taloudelliselle toiminnalle säilyttäen ainoalaatuisen olemuksensa.
Men dette potensialet og alle disse mulighetene omdanner vi stadig til noe som truer framtiden.
Olemme muuttamassa kaikkea tätä potentiaaliaja mahdollisuuksia tulevaisuuden uhiksi.
Selv om havet, dvs. selve vannmassene, fortsatt er i god stand, gjør vi mye for å forringe landskapet ved å urbanisere kysten i større grad enn den har kapasitet til å tåle, samtidig som vi forringer overgangssonene mellom sjø og land, biotopene, gjennom å dekke tiljorden.
Vaikka meri, sen vesimassa, onkin edelleen suotuisassa kunnossa, pilaamme huomattavasti rannikkoa kaupungistamalla sitä yli sen sietokyvyn; pilaamme myös rannikon vaihtumisvyöhykettäja luontotyyppejäja suljemme maaperää.
Vi er på en måte i ferd med å bygge en betongbarriere som allerede dekker mer enn 25.000 km av Middelhavets 47.000 km lange kystlinje, og bak denne barrieren er Middelhavets identitet og ressurser i ferd med å forsvinne.
Tavallaan olemme rakentamassa sementtiestettä, jonka kokonaispituus oh jo yli 25 000 km Välimeren koko 47 000 kilometrin rantaviivasta,
Vi slipper dessuten tit for mye ubehandlet avløpsvann og giftige stoffer, og det biologiske mangfold trues ved at det tilføres invaderende plante- og dyrearter og gjennom skraping av havbunnen.
Päästämme myös liikaa käsittelemätöntä jätevettä ja myrkyllisiä aineita, ja biologista monimuotoisuutta uhkaavat eläin-ja kasvilajien tuominen alueelle sekä merenpohjan likaaminen.
Middelhavsbassenget vil aldri være mer enn hva vi gjør ut av kysten.
Välimeren allas tulee olemaan juuri sitä, mitä me teemme sen rannikoista.
I tråd med anbefalingene fra Middelhavskommisjonen for en bærekraftig utvikling, er tiden nå inne for å gjennomføre en felles politikk for tiltak, med sikte på å forbedre situasjonen og stanse den forringelsen vi konstaterer i denne rapporten.
On tullut aika toteuttaa Välimeren kestävän kehityksen toimikunnan suositusten mukaisia yhteisiä toimintalinjoja, joilla pyritään parantamaan nykytilannetta ja pysäyttämään tässä raportissa osoitettu pilaantuminen.
Ellers vil det være lite håp om at vi skal kunne klare å vise oss vårt ansvar verdig og ta vare på det som fortsatt er en skatt - Middelhavet.
Muutoin ei ole paljonkaan toivoa siitä, että kannamme vastuumme Välimerestä, joka on yhä suuri rikkaus.
EEA og MAP vil fortsette samarbeidet for å framskaffe flere dyptpløyende evalueringer.
Euroopan ympäristökeskus ja MAP jatkavat yhteistyönsä kehittämistä perusteellisempien arviointien tuottamiseksi.
Disse bør danne grunnlaget for en global innsats for å snu dagens trender.
Niiden olisi oltava pohjana yleiselle toiminnalle tämänhetkisten suuntausten pysäyttämiseksi ja muuttamiseksi toisensuuntaisiksi.
Det er ennå ikke for sent: Det gjelder å forstå våre egne, kollektive interesser og ivareta rettighetene til framtidige generasjoner.
Ei ole liian myöhäistä. On kyse siitä, että ymmärrämme yhteisen etumme ja tulevien sukupolvien oikeudet.
Domingo Jiménez-Beltrán Administrerende direktør, Det europeiske miljøbyrå
Domingo Jiménez-Beltrán Euroopan ympäristökeskuksen johtaja
Intensiv menneskelier aktivitet i området rundt helt eller delvis innelukkede hav som Middelhavet, vil på lang sikt alltid medføre store miljøkonsekvenser for kysten og havet og økt risiko for mer alvorlig ødeleggelse.
Ihmisen voimaperäisillä toimilla alueilla, jotka ympäröivät suljettuja tai puolisuljettuja nieriä, kuten Välimerta, on pitkäl la aikavälillä aina voimakkaita ympäristövaikutuksia.
Av denne grunn har mange land, særlig i løpet av det siste tiåret, iverksatt konkrete tiltak, men i tillegg har en rekke regionale og internasjonale organisasjoner virkelig begynt å interessere seg for middelhavsbassenget og lansert og gjennomført en rekke miljøovervåkings- og miljøhandlingsprogrammer.
Sen lisäksi, että yksittäiset maat ovat ryhtyneet toimenpiteisiin tämän johdosta, useat alueellisetja kansainvälisetjärjestöt ovat osoittaneet suurta kiinnostusta Välimeren altaaseen ja käynnistäneetja toteuttaneet muutamia ympäristöä koskevia seuranta- ja toimintaohjelmia varsinkin viime vuosikymmenen aikana.
Blant disse kan særlig nevnes FNs miljøvernprogram, UNEP, som siden 1975 har stått for samordningen av Handlingsplan for Middelhavet (MAP) og implementert flere programmer som dekker de vitenskapelige, samfunnsøkonomiske, kulturelle og rettslige aspekter ved beskyttelse av miljøet i Middelhavet.
Erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma (LTNEP) on koordinoinut Välimeren toimintasuunnitelmaa (MAP) vuodesta 1975 lähtien ja toteuttanut useita ohjelmia, jotka liittyvät Välimeren ympäristön suojelun tieteellisiin, sosiaalistaloudellisiin, kulttuurisiin ja oikeudellisiin näkökohtiin.
Rapportens omfang
Raportin kattavuus
Rapporten, som er utarbeidet av Det europeiske miljøbyrå (EEA) og dets Europeiske emnesenter for miljøet i hav- og kystområder (ETC/MCE) i samarbeid med Handlingsplan for Middelhavet (MAP), gir en oversikt over hav- og kystmiljøet i Middelhavet.
Euroopan ympäristökeskus (EYK) jasen Euroopan meri-ja rannikkoympäristöä käsittelevä aihekeskus (ETC/MCE) ovat yhteistyössä Välimeren toimintasuunnitelman kanssa laatineet raportin, jossa luodaan yleiskatsaus Välimeren meri-ja rannikkoympäristön tilaan.
Rapporten er bygget opp rundt den såkalte DPSIR-rammen (Driving Forces/Pressures/State/Impacts/Response, eller Drivkrefter/Belastninger/Tilstand/Konsekvenser/Tiltak) utviklet av EEA, og beskriver interaksjonene mellom menneskelige aktiviteter og miljøet.
Raportissa hyödynnetään EYK:n DPSIR-aivioinnin viitekehystä (ihmistoiminta/paineet/tila/vaikutukset/ vastatoimet) ja siinä kuvataan ihmisen toiminnan ja ympäristön välistä vuorovaikutusta.
Rapporten tar sikte på å gi en oversikt over regionen og beskrive vesentlige og karakteristiske trekk ved det marine miljø i Middelhavet og konsekvensene av menneskelig' aktivitet basert på den beste tilgjengelige informasjon fram til 1998.
Raportissa pyritään luomaan yleiskatsaus alueeseen sekä kuvaamaan Välimeren meriympäristön merkittäviä ja sille ominaisia piirteitä sekä ihmisen toiminnan vaikutuksia parhaiden saatavissa olevien vuoteen 1998 ulottuvien tietojen pohjalta.
Samtidig som miljøet i havet og på kysten beskrives og vurderes, identifiseres også potensielle hull i vår kunnskap, særlig når det gjelder overvåking av det marine miljø.
Kuvaamallaja arvioimalla meri-ja rannikkoympäristön tilaa ja siihen kohdistuvia paineita raportissa todetaan myös mahdolliset nykytietämyksessä olevat aukot, varsinkin meriympäristön seurannassa.
Rapporten foregir ikke å gi noen detaljert beskrivelse av alle de aktiviteter som ulike organer har iverksatt i regionen, men den legger fram mulige målsetninger og anbefaler tiltak med sikte på bedre kvalitet og tilgjengelighet på informasjonen fra området.
Raportissa ei yritetä kuvata yksityiskohtaisesti kaikkia eri tahojen alueella toteuttamia toimia. Siinä esitetään tavoitteita ja suositellaan toimenpiteitä, joiden avulla aluetta koskevan tiedon
Rapporten beskriver Middelhavet og kystsonen ved en gjennomgang av:
laatua ja saatavuutta voitaisiin parantaa.
• naturlige karakteristiske trekk, herunder morfologi, seismikk, klimatiske og hydrografiske forhold i Middelhavet;
Välimeren luonnolliset ominaisuudet kuten sen morfologia, seismisyys sekä ilmastolliset ja hydrografiset olosuhteet
·· menneskelig aktivitet (drivkreftene), med urbanisering, turisme, belastning og utslipp av forurensende stoffer via elver og fra kystbefolkningen, jordbruk, skipsfart, industrivirksomhet og oljeindustri foruten påvirkningen fra fiskeriene og oppdrettsnæringen, som øver press på Middelhavets hav- og kystmiljø;
• ihmisen toiminta (aiheuttajat), kuten kaupungistuminen, matkailu, saastekuormitus ja saastepäästöt, jotka kulkeutuvat jokien katitta ja ovat peräisin rannikkoasutuksesta, maataloudesta, meriliikenteestä, teollisuudesta ja öljyteollisuudesta, sekä kalastuksen ja vesiviljelyn vaikutus, jotka aiheuttavat paineita Välimeren meri-ja rannikkoympäristöä kohtaan
• miljøtilstanden i Middelhavet og de største miljøtruslene i området, herunder eutrofieringstilstand og mikrobiell, kjemisk og radioaktiv forurensning i Middelhavets marine økosystemer;
Välimeren ympäristön tila ja siihen kohdistuvat keskeiset uhat, kuten rehevöitymisen, mikrobien aiheuttaman saastumisen sekä kemiallisen ja radioaktiivisen saastumisen tilanne Välimeren merellisissä ekosysteemeissä
• økosystemenes sensitivitet og konsekvenser av klimaendringene, endringer i biodiversitet og en drøfting av miljørelatert helserisiko i området, samt
• ekosysteemin herkkyys sekä ilmastonmuutoksen vaikutus, biologisen monimuotoisuuden muutokset sekä ympäristön laatuun liittyvät vaarat ihmisten teiveydelle
• respons i form av politiske tiltak på regionalt plan, med informasjon om de internasjonale programmene som er iverksatt for Middelhavet.
• vastatoimet eli alueellisen tason toimenpiteet ja tiedot kansainvälisistä Välimeren hyväksi käynnistetyistä ohjelmista.
Data, særlig fra databasene til MEDPOL (Mediterranean Pollution Programme) og Blue Plan, er brukt som vurderingsgrunnlag.
Arviointiin käytettiin pääasiassa MEDPOL-ohjelmasta (Välimeren saasteohjelma) ja Blue Plan -tietokannoista saatua tietoa.
Data fra vitenskapelig litteratur og tekniske rapporter fra andre internasjonale organisasjoner (f.eks. FAO) og nasjonale instanser er også tatt i betraktning.
Huomioon on otettu myös tieteellinen kirjallisuus sekä muissa kansainvälisissä järjestöissä (esimerkiksi FAO:ssa) ja kansallisella tasolla laaditut tekniset raportit.
Der forfatterne har hatt tilgang til pålitelige, kvalitetssikrede data, har vurderingen fokusert på disse.
Arviointi perustuu luotettaviin ja tarkistettuihin tietoihin sen mukaan, kuin niitä on tarvittuja kun tietoa on ollut saatavissa.
Dette virker særlig inn på følgende fire områder:
Vaikutukset kohdistuvat pääasiassa seuraaville neljälle alueelle:
• på de naturlige økosystemenes struktur og funksjon som følge av utbygging og drift av installasjoner for menneskelige aktiviteter og urbaniseringen og utbyggingen dette medfører,
Luonnon ekosysteemien rakenne ja toiminta. Vaikutukset johtuvat ihmisen toimintaan liittyvien rakennelmien luomisesta ja käytöstä,joihin liittyy kaupungistuminen ja toiminnan kehittyminen edelleen.
• på naturressursenes kvalitet og kvantitet (skog, jordbunn, ferskvann, fiskerier, strender osv.) som følge av de økte konsentrasjonene av mennesker og aktiviteter, noe som igjen øker etterspørselen etter og beskatningen av dem, og følgelig også avfallsmengdene dette medfører,
Luonnonvarojen laatuja määrä (muun muassa metsät, maaperä, vesi, kalastus, uimarannat). Vaikutusten taustalla on väestön lisääntyvä keskittyminen ja toiminta,joka lisää luonnonvarojen käyttöä ja hyödyntämistäja sen myötäjätteiden käsittelyn taivetta.
• på kystsonene som følge av utviklingen av ulike menneskelige aktiviteter og utbyggingen av anlegg i den forbindelse, i tillegg til konkurransen mellom ulike brukere,
Rannikkoalueet. Vaikutusten taustalla ovat ihmisen erilaisten toimien ja niihin liittyvien tilojen ja laitteiden kehittäminen sekä käyttäjien keskinäinen kilpailu.
• på naturlandskapet og kulturlandskapet som følge av endrede aktiviteter og av størrelsen på og utbredelsen av tilhørende installasjoner og utbygging i den forbindelse.
Luonnontilainen ja ihmisen muokkaama maisema. Vaikutusten taustalla ovat toiminnassa tapahtuvat muutokset sekä toimintaan liittyvien rakennelmien kokoja niihin liittyvän kehityksen laajuus.
Kystområdene vil i framtiden sannsynligvis bli utsatt for enda større belastninger. Særlig vil dette gjelde habitater, naturressurser (arealtilgang, ferskvann/saltvann og energi) på grunn av økt infrastrukturbehov (havner/marinaer, transport, kloakkrenseanlegg osv.).
Rannikoihin kohdistuu todennäköisesti tulevaisuudessa yhä enemmän paineita, erityisesti elinympäristöjen ja luonnonvarojen (maa, makea vesija merivesi sekä energia) osalta sekä infrastruktuurien (muun muassa satamat/huvivenesatamat, liikenne ja jätevedenkäsittelylaitokset) lisääntyvän kysynnän osalta.
Urbaniseringen, turismen, jordbruket, fiskeriene, transport og industri er de viktigste kreftene bak denne utviklingen.
Kaupungistuminen, matkailu, maatalous, kalastus, liikenne ja teollisuus ovat tärkeimpiä muutoksen aiheuttajia.
Urbanisering
Kaupungistuminen
Generelt sett har den massive forflytningen av folk inn til de store bysentrene i området ført til en overbelastning av arbeids- og boligmarkedet og tilhørende offentlige tjenester som vei, vann, kloakk og transport.
Yleensä ottaen joukkomuutto alueen suurimpiin kaupunkikeskuksiin on ylikuormittanut työvoima-ja asuntomarkkinoita ja niihin liittyviä julkisia palveluja (vesihuolto, tiet, viemäröinti ja liikenne).
Befolkningstetthet i kystregioner lnnbyggere/km' i TA L Y
Väestöntiheys rannikkoalueilla
Kilde: Blue Plans databaser
Lähde: Blue Plan ­tietokannat
Middelhavet er verdens fremste reisemål og står for 30 % av verdens internasjonale turistankomster og for en tredel av inntektene fra internasjonal turisme.
Välimeri on maailmanjohtava matkailukohde. Se kattaa 30 % kansainvälisistä matkailijavirroista ja kolmasosan kansainvälisestä matkailusta saaduista tuloista.
Turismen på kysten er meget sesongbetont og øker for hvert år. Belastningene på kystsonen vil nok øke i framtiden, for prognosene tilsier en dobling av turiststrømmen til Middelhavet i de kommende 20 år, fra 135 millioner ankomster i 1990 til 235­350 millioner i 2025.
Rannikoille suuntautuva matkailu on erittäin kausiluonteistaja lisääntyy vuosittain.
I middelhavsregionen er turismen nå den aller viktigste kilden til utenlandsk valuta, og turismens bidrag til BNI (bruttonasjonalinntekt) er på 22 % på Kypros og hele 24 % på Malta.
Matkailu on tällä hetkellä tärkein ulkomaanvaluutan lähde Välimeren alueella,ja sen osuus BKT:stä voi olla keskimäärin 22 % kuten Kyproksella tai 24 % kuten Maltalla.
Interaksjonene mellom turisme og miljø i middelhavsregionen kommer klart fram når vi ser på arealbruk, forbruk av vannressurser, forurensning og avfall samt fysiske og sosiokulturelle belastninger.
Matkailun ja ympäristön välinen vuorovaikutus Välimeren alueella on nähtävissä useista eri yhteyksissä.
Kystturismen er svært sesongbetont og blir stadig mer intensiv.
Näitä ovat maankäyttö, vesivarojen kulutus, saastuminen jajätteet sekä fyysisetja sosiaalis­taloudelliset paineet.
Dette fører til en nedgang i uberørte områder og åpne arealer, vesentlige inngrep i kystlandskapene og konflikter når det gjelder bruk av areal, vann og andre ressurser.
Rannikoille suuntautuva matkailu vähentää luonnontilaisten paikkojen ja avoimien tilojen määrää, muuttaa huomattavasti rannikkomaisemaaja synnyttää maan, veden ja muiden luonnonvarojen käyttöön liittyviä ristiriitoja.
Belastningene på kystsonen vil med all sannsynlighet øke i framtiden.
Paineet rannikkoalueita kohtaan lisääntyvät todennäköisesti
I de seneste årene har reiselivsbransjen imidlertid selv skapt et kraftig incentiv for landskapsvern og heving av miljøkvaliteten (f.eks. badevann, strender osv.).
Viime vuosina matkailusta on kuitenkin itsessään tullut vahva yllyke parantaa maisemansuojelua ja ympäristön laatua (esimerkiksi uimavesiä ja rantoja).
Anslag over fordelingen av turisthyppighet i høysesongen (maiseptember) i middelhavsregionen
Eri arvioita matkailijamäärien jakautumisesta huippukauden aikana (touko-syyskuu) Välimeren alueella (eri Blue Plan -ennusteiden mukaan)
1990 1995 Kilde: Blue Plans databaser
1990 1995 Lähde: Blue Plan -tietokannat
Som en følge av Middelhavets særegne morfologi, foregår et intensivt jordbruk på de begrensede kystslettene, ofte etter tørrlegging av våtmarker.
Välimeren altaan erityisestä morfologiastajohtuu, että rajallisilla rannikkotasangoilla harjoitetaan voimaperäistä maataloutta,jossa käytettävä maa on usein saatu kosteikkoja kuivattamalla.
Jordbrukets betydning for endringene i kystmiljøet i Middelhavet er mer indirekte enn direkte og berører primært dynamikken i større områder.
Maatalouden asema Välimeren altaan muuttuvissa rannikkoympäristöissä on pikemminkin välillinen kuin suora ja vaikuttaa lähinnä laajempien alueiden dynamiikkaan.
I de fleste land blir alle typer jordbruk og arealbruk behandlet som diffuse kilder til vannforurensning og er derfor vanskelige å tallfeste.
Useimmissa maissa kaikentyyppiset viljelytavat sekä maankäyttö aiheuttavat veden hajakuormitusta ja siksi niiden vaikutukset ovat määrällisesti
Det største presset frajordbruket er jorderosjon og avrenning av næringsoverskudd når det brukes for mye gjødsel.
Merkittävimmät maatalouden aiheuttamat paineet ovat maaperän eroosio sekä ravinteiden ylijäämä käytettäessä suuria määriä lannoitteita.
Store nedslagsfelt som Rhône­dalen og Po­sletten utsettes også for press frajordbruket.
Rhöne­ja Po­joen kaltaisiin suuriin jokialtaisiin kohdistuu paineita maataloudesta.
Gjødselforbruk i middelhavslandene i perioden 1970-1993 (kg/ha)
Lannoitteiden käyttö Välimeren maissa vuosina 1970-1993 (kg/ha)
Deres totale verdi er fortsatt høy sett i forhold til de relativt beskjedne mengdene fisk som fanges (ca 1,3 millioner tonn).
Saaliiden kokonaisarvo on yhä korkea verrattuna kalastusalusten kokonaismäärän suhteellisen vaatimattomaan vetoisuuteen (noin 1,3 miljoonaa tonnia).
Ι Γ > gjennomsnittlig 19,8 %. Det teknologiske nivå på fiskeflåten i de industrialiserte EU­landene er meget høyt, og vi har sett et skifte fra arbeidsintensive til mer kapitalintensive fartøyer, som større trålere og flerbruksfartøyer. Omfanget av den 'passive' fangsten som skjer når bruk går tapt, har generelt økt selv om antallet trålere har vært stabilt siden 1982. Totale fangstmengder pr. ar for land =ne i Midd =lhavet.
Laivanrakennusteknologia on teollistuneissa EU­maissa erittäin korkeatasoista, ja suuntaus on kulkenut työvoimavaltaisista pääomavaltaisempiin aluksiin kuten suurempiin troolareihin ja monikäyttöaluksiin. "Passiivisen" kalastuksen määrä kadonneiden kalastusverkkojen muodossa on yleisesti ottaen lisääntynyt, mutta troolareiden määrä on pysynyt vakaana vuodesta 1982.
Oppdrettsnæringen
Vesiviljely
Havbruksproduksjon i Middelhavet etter hovedgrupper, 1984-1996.
Vesiviljelyn tuotanto tonneina keskeisten ryhmien osalta Välimeressä vuosina 1984-1996
Siden intensivt havbruk er forholdsvis nytt i Middelhavet, og det for det meste er skalldyr og enkelte fiskeslag (havkaruss og havabbor) som blir produsert, blir konsekvensene av den forholdsvis lille produksjonen (sammenlignet med Asia eller Sør­Amerika) ennå ganske begrenset og uansett meget lokale.
Koska meressä tapahtuva voimaperäinen vesiviljely on aika uusi ala Välimerelläja koskee pääasiassa simpukoitaja muutamia kalalajeja (lähinnä pilkkupagellia ja meribassia), sen suhteellisen pienen (verrattuna Aasiaan tai Etelä-Amerikkaan) tuotannon vaikutukset ovat vielä melko vähäisetja hyvin paikalliset.
Bredden i industrivirksomheten rundt Middelhavet er stor, fra gruvedrift til produksjonsvirksomhet. Anleggene er spredt hele veien rundt, men det er en særlig stor opphopning av såkalte 'hot spots' i den nordvestlige del av Middelhavet, på grunn av de store industrikompleksene og havneanleggene der.
Kaikkialle Välimeren ympärille on sijoittunut runsaasti erilaista teollisuustoimintaa (kaivostoiminnasta tavarantuotantoon).Joukko ongelma-alueita on keskittynyt pääasiassa alueen luoteisosaan, jossa sijaitsee raskaan teollisuuden tehdaskomplekseja ja suuria kauppasatamia.
Industriens utslipp til vann og luft utgjør en risiko for miljøet, særlig rundt disse spesielt belastede områdene.
Tällaisen teollisuuden saastepäästöt uhkaavat erityisesti ongelma-alueiden ympäristöä.
Belastningen fra industri i området kommer særlig fra kjemisk/petrokjemisk og metallurgisk sektor.
Altaan alueella sijaitsevan teollisuuden aiheuttamat paineet tulevat pääasiassa kemian/ petrokemianja metallurgian aloilta.