pere/sami_parallel huggingface dataset:
Studien viste videre at når forsøket ble avsluttet,oppfylte 30 % av klientene i forsøksgruppen ikke lengerinklusjonskriteriene (ettersom allmenntilstanden var betraktelig forbedret), mens det samme bare gjaldt 11 % ikontrollgruppen (van den Brink et al., 2002).
Tutkimuksessa osoitettiinlisäksi, että kokeen lopussa 30 prosenttia koeryhmänasiakkaista ei enää täyttänyt ryhmään hyväksymiselle asetettuja kriteerejä (sillä asiakkaiden yleinen vointi oliparantunut huomattavasti), kun kontrolliryhmässä vastaava luku oli vain 11 prosenttia (van den Brink et al., 2002).
I de seneste årene er det lagt stor vekt på å bygge ut behandlingstilbudet, noe som i stor grad er oppnådd. Utfordringen nå ligger i å utvide spekteret av behandlingstilbudog videreutvikle selve tiltakene for å øke ’suksessraten’.
Metadonilla annettava ylläpitohoito on kaikkein yleisimmin käytetty lääkkeiden avulla tapahtuva huumehoito.Kuten sana ”ylläpito” viittaa, hoidon tarkoituksena ei olepäästä irti huumeista vaan pitää asiakas hoidossa, mikävähentää rikollista toimintaa samoin kuin riskikäyttäytymistä (ja samalla tartuntatautien vaaraa) sekä parantaaterveyttä ja sosiaalista toimintaa.
Det at det finnes narkotika og at det forekommer narkotikabruk i fengsler, har endret fengselsvirkeligheten totaltde siste 20 årene.
Saksassa lääkeheroiinin määräämistä opiaateista riippuvaisille on kokeiltu, kehitelty ja hiottu viimeisten vuosienajan.
I Tyskland har man i løpet av de siste par årene bygget oppog videreutviklet et forsøk med forskrivning av heroin somlegemiddel til opiatavhengige.
Kokeilu alkoi keväällä 2002, ja se kestää kolmevuotta.
Forsøket begynte våren2002 og skal pågå over tre år i syv byer i Tyskland.
Seitsemän saksalaista kaupunkia osallistuu kokeiluun.
Hovedspørsmålet er om og i hvilke tilfeller forskrivning av herointil svært medtatte opiatavhengige kan bidra til å forbedrederes helsetilstand og sosiale og juridiske stilling.
Kokeilussa etsitään pääasiassa vastausta siihenkysymyksiin, voiko heroiinin määrääminen parantaa ja,jos voi, millä edellytyksillä se voi parantaa erittäin vaikeasti opiaateista riippuvaisten terveydentilaa ja mitäsosiaalisia sekä lainsäädännöllisiä näkökohtia asiaan liittyy.
Pasientene som deltar i forsøket vil bli delt vilkårlig inn i en forsøkgruppe og en kontrollgruppe.
Kokeiluun osallistuvat potilaat jaetaan satunnaisestikoeryhmään ja kontrolliryhmään.
Gruppene vil videre bliinndelt i to grupper som gjennomgår ulike typer psykososial behandling – en gruppe tilbys ’case management’ogden andre ’psykologisk veiledning’. Studien forventes åbedre kunnskapen om psykososial behandling og hvilkenvirkning den har i behandlingen av opioidavhengighet(http://www.heroinstudie.de/).
Nämä ryhmät jaetaanedelleen kahteen ryhmään, joissa annetaan erilaista psykososiaalista hoitoa – ”tapaushallintaryhmä” ja ”psykologisen opetuksen ryhmä”.
Nasjonale, rutinemessige data om narkotikabruk ogmønstre for og konsekvenser av narkotikamisbruk blantinnsatte er mangelvare.
Lääkehoitoa on arvioitu laajalti ympäri Eurooppaa, jayleensä hoito on osoittautunut tehokkaaksi ja saavuttanuttavoitteensa eli vähentänyt laittomien huumausaineidenkäyttöä, riskikäyttäytymistä ja rikoksia.
De fleste data som er tilgjengelige i EU kommer fra ad hoc-studier utført lokalt blant etbegrenset utvalg av innsatte.
Erityisesti metadonihoitoa on arvioitu: se on todettu tehokkaaksi kyseisten tavoitteiden suhteen (Lowinson et al., 1997; EMCDDA, 2000).
Dette gjør det svært vanskelig å foreta ekstrapoleringer.
Myös buprenorfiini on osoittautunuttehokkaaksi.
Som et alternativ til et heroinprosjekt er det i Danmark lansert et særlig pilotprosjekt for avhengige i metadonbehandling for 2000-2002, med massiv satsing på psykososiale aktiviteter.
Näistä selvistä ”onnistumisista” huolimatta joissakinmaissa ollaan sitä mieltä, ettei metadoni eikä buprenor-
Den kvalitative og kvantitative evalueringen skalvurdere i hvilken grad det oppnås resultater i form av bedretsosial, helsemessig og mental funksjonsevne, redusert brukav narkotika, reduksjon av smittsomme sykdommer og kriminalitet samt utvidede nettverksforbindelser.
Tanskassa käynnistettiin heroiinihankkeelle vaihtoehto,johon varattiin erityiset varat vuosiksi 2000–2002.Tavoitteena oli aloittaa metadonihoitoon osallistuviennarkomaanien pilottihanke, johon kuuluu runsaasti psy-
Hvorvidt et bestemt behandlingstiltak lykkes, avhengerav formålet med tiltaket.
Erityiskysymyksiä tunut.
Hvor vellykket et tiltak er, børdermed vurderes i forhold til de fastsatte målsettingene.
Nyt haasteena on laajentaa hoitopalveluiden kirjoa ja kehittää hoitomuotoja, jotta hoidossa onnistuttaisiin entistä tehokkaammin.
Prevalens av narkotikabrukere i fengsel Fengselsbefolkningen må betraktes som en høyrisikogruppe med hensyn til narkotikabruk.
Huumeiden käyttö vankiloissa kososiaalista toimintaa.
Sammenlignet medsamfunnet forøvrig er narkotikamisbrukerne overrepresentert i fengslene.
Huumeet ja huumeiden käyttö ovat muuttaneet perusteellisesti vankiloiden arkipäivää viimeisten kahden vuosikymmenen kuluessa.
Andelen innsatte i EU som rapporterer at denoen gang har brukt et illegalt narkotisk stoff, varierer fra29-86 % (over 50 % i de fleste studier) (figur 25) alt etterhvilket fengsel og hvilket land studien er fra. Som i samfun-
Nykyisin kaikkien Euroopan maiden vankiloissa on suuria ongelmia, jotka aiheutuvathuumeista tai huumeisiin liittyvistä tartuntataudeista.
)Se også tabellen ’Andel narkotikamisbrukere i fengslene i EU’(nettutgaven).
Päätelmien teko on näin ollen hyvin vaikeaa.
Livstidsprevalens blant narkotikamisbrukere i fengsel i EU
Ainakin kerran huumeita käyttäneiden yleisyys vankiloissa Euroopan unionin alueella
(1) Narkotikamisbrukere (har noen gang brukt)
(1) Huumeidenkäyttäjät (ainakin kerran käyttäneet)
(2) Sprøytebrukere (har noen gang injisert)
(2) Suonensisäisesti huumeita käyttäneet (ainakin kerran suonensisäisesti käyttäneet)
Verdiene i figurene er avledet av data fra undersøkelser eller studier gjennomført i medlemsstatene.
Taulukon luvut on saatu jäsenvaltioissa toteutettujen kyselyiden tai muiden tutkimusten perusteella.
Nærmere opplysninger om de opprinnelige datakildene finnes i nettutgaven av denne rapporten.
Raportin verkkoversiossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja alkuperäisistä tietolähteistä.
Se også nettutgaven for mer detaljerte forklaringer.Nasjonale knutepunkter i Reitox-nettet, se også nettutgaven for tabell ’Andel narkotikamisbrukere blant innsatte i EU’.
Reitoxin kansalliset seurantakeskukset; katso myös Internetissä oleva taulukko huumeidenkäyttäjien osuuksista vankien keskuudessa EU:n alueella.
Narkotikamisbruk blant kvinnelige innsatte net ellers er cannabis det mest brukte stoffet, men en rekkestudier viser også at et stort antall har erfaring med heroin(bortimot 50 % av innsatte eller flere i en del tilfeller).
)Katso myös taulukko, jossa esitetään huumeidenkäyttäjien osuudet vangeista Euroopan unionissa (verkkoversio).
Ifølge ulike studier rapporterer 6-69 % av de innsatte omen mer regelmessig og/eller skadelig bruk som f.eks.intravenøs bruk av narkotika, regelmessig bruk elleravhengighet.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
Antallet kvinner som sitter i fengsel er lavere enn antalletmenn.
Huumeita käyttävät naisvangit
Narkotikamisbruk synes imidlertid å være særligutbredt blant den kvinnelige del av fengselsbefolkningen.De data som finnes, viser en høyere andel narkotikamisbrukere blant kvinnelige innsatte – basert på siste 6måneders prevalens av narkotikamisbruk i Danmark,bruk siste år og livstidsprevalens av heroinbruk i Irlandsamt antall innsatte med et narkotikaproblem og med etalvorlig narkotikaproblem i Sverige.
Tutkimusten mukaan huumeita säännöllisesti ja/tai haitallisesti käyttäviä vankeja, kuten injektiokäyttäjiä, säännöllisesti käyttäviä tai huumeriippuvaisia, oli 6–69 prosenttia.
Nivået på narkotikabruk i fengsel Fengsling medfører ikke nødvendigvis at narkotikabruken opphører.
Huumeiden käyttö vankiloissa Vankilaan sulkeminen ei tarkoita huumeiden käytön loppumista.
De fleste narkotikabrukere pleier å sluttemed narkotika eller redusere narkotikabruken når de settes inn fordi det er liten tilgang til illegale rusmidler.
Suurin osa huumeidenkäyttäjistä yrittää lopettaatai vähentää huumeiden käyttöä vankilaan joutumisenjälkeen, sillä laittomia huumausaineita on saatavilla vainvähän.
Mennoen fortsetter å bruke narkotika, i enkelte tilfeller i endastørre grad enn før, mens andre først begynner å brukenarkotika når de blir innsatt.
Jotkut kuitenkin jatkavat huumeiden käyttöä, jajotkut jopa lisäävät käyttöä. Toiset taas aloittavat käytönvankilassa.
Studier av risikoatferd i fengsler utført i Tyskland (NR,2001) og Frankrike (WIAD-ORS, 2001) viser at andelensom deler narkotika og sprøyteutstyr og prostituerer seger høyere blant kvinnelige enn blant mannlige innsattesom bruker narkotika.
Kuitenkin naisten huumeiden käyttö näyttääkeskittyvän erityisesti naisvankeihin. Saatavilla olevientietojen mukaan huumeita käyttävien naisten osuus olisuuri vankiloissa.
Samtidig rapporterer andre studierutført i Østerrike (NR, 2001) samt England og Wales(WIAD-ORS, 2001) at deling av sprøyteutstyr er merutbredt blant mannlige innsatte.
Tanskalaisessa tutkimuksessa otettiinhuomioon huumeita viimeisen kuuden kuukaudenkuluessa käyttäneet, Irlannissa viimeisen vuoden kuluessa tai ainakin kerran elämänsä aikana heroiinia käyttäneet ja Ruotsissa vangit, joilla oli huumeongelma tai vaikea huumeongelma.
16-54 % av innsatte rapporterer at de bruker narkotika ifengsel, mens 5-36 % rapporterer regelmessig bruk.
Vangeista 16–54 prosenttia käyttää huumeita, 5–36 prosenttia säännöllisesti.
Mellom 0,3 % og 34 % av fengselsbefolkningen har bruktsprøyte mens de var inne til soning.
Vangeista 0,3–34 prosenttia onkäyttänyt huumeita suonensisäisesti vankilassa ollessaan.
Ifølge en rekke studier fra Belgia, Tyskland,Spania, Frankrike, Irland, Italia, Østerrike, Portugal og Sverige rapporterer 3-26 % av narkotikabrukere i fengselat de prøvde narkotika for første gang mens de satt inne,og 0,4-21 % av sprøytebrukere i fengsel satte sin førstesprøyte i fengsel (NR, 2001; WIAD-ORS, 1998).
Itävallassa (kansallinen raportti,2001) ja Englannissa sekä Walesissa (WIAD-ORS, 2001)toteutettujen tutkimusten mukaan miesvangit jakavat kuitenkin useammin injektiovälineitä keskenään.
viser at et stort antall sprøytebrukere i fengslene delersprøyteutstyr.
Huumeiden käyttö tai suonensisäinen käyttö voidaanmyös aloittaa vankilassa.
I fengslene er ofte intravenøs bruk av narkotika forbundet med deling av sprøyteutstyr, og i noen tilfeller rapporterer inntil 100 % av sprøytebrukerne at dehar delt utstyr.
Useiden tutkimusten mukaan Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa,Italiassa, Itävallassa, Portugalissa ja Ruotsissa 3–26 prosenttia vankiloiden huumeidenkäyttäjistä ilmoitti käyttäneensä ensimmäisen kerran huumeita vankilassa.
En studie fra Luxembourg (NR, 2001) rapporterer at i 70 % av tilfellene rengjøres sprøytene baremed vann, og i 22 % av tilfellene rengjøres de ikke i dethele tatt.
Suonensisäisesti huumeita käyttävistä 0,4–21 prosenttiaaloitti suonensisäisen käytön vankilassa (kansallisetraportit, 2001; WIAD-ORS, 1998).
I en multisenterstudie utført i en del fengsler i Belgia,Tyskland, Spania, Frankrike, Italia, Portugal og Sverige i1996-1997 (WIAD-ORS, 2001) rapporteres det at sprøytebrukere oftere får seg tatoveringer og piercinger mens
Terveysvaikutukset ja oikeudelliset seuraamukset suonensisäisesti huumeita käyttävistä jakaa injektiovälineitä keskenään vankiloissa (WIAD-ORS, 2001).
Risikoatferd Studier gjennomført i Belgia, Tyskland, Hellas, Frankrike,Irland, Luxembourg, Østerrike og Storbritannia (NR, 2001)
Riskikäyttäytyminen Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Ranskassa, Irlannissa,Luxemburgissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettujen tutkimusten mukaan suuri osa
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Huumeiden käyttö vankiloissa Euroopan unionin alueella
(3) Har noen gang brukt narkotika i fengsel
(3) Ainakin kerran vankilassa huumeita käyttäneet
(4) Har noen gang brukt sprøyte i fengsel
(4) Ainakin kerran vankilassa suonensisäisesti huumeita käyttäneet
Se også nettutgaven for mer detaljerte forklaringer.Nasjonale knutepunkter i Reitox-nettet.
Reitoxin kansalliset seurantakeskukset; katso myös Internetissä oleva taulukko huumeidenkäyttäjien osuuksista vankien keskuudessa EU:n alueella.
Se også tabellen ’Andel narkotikamisbrukere blant innsatte i EU’ i nettutgaven
Erityiskysymyksiä että injektiovälineiden yhteiskäyttö on vankiloissa yleisempää kuin muussa yhteiskunnassa.
Tilgjengelighet og forsyning av narkotika i fengslene de sitter i fengsel enn innsatte som ikke er sprøytebrukere.
vat saavat kuitenkin helposti laittomia huumausaineita,pääasiassa kannabista, heroiinia ja lääkkeitä (bentsodiatsepiineja), mutta mitä tahansa voidaan hankkia maksuavastaan.
I Belgia, Tyskland, Portugal og Sverige rapporteres detom en større andel ubeskyttede samleier, mens andelen iandre land er mindre.
Suonensisäisesti huumeita käyttävätharrastivat myös muita useammin suojaamatonta seksiä Belgiassa, Saksassa, Portugalissa ja Ruotsissa muttavähemmän muissa maissa.
Tilgjengelighet av narkotika Det er mye vanskeligere å få tilgang til illegale stoffer ifengslene enn ellers i samfunnet.
Vankien mukaan laittomien huumausaineiden laadussa,saatavuuden jatkuvuudessa ja hinnoissa on suuria erojavankilan sisäisesti.
Illegale narkotiske stoffer rapporteres imidlertid å være lett tilgjengelig i fengslene for de som ønsker å bruke narkotika – hovedsakeligcannabis, heroin og legemidler (benzodiazepiner), menalt kan skaffes i bytte mot penger.
Huumeiden hintojen arvioidaan olevan kaksin- tai nelinkertaiset verrattuna muualla yhteiskunnassa myytäviin huumeisiin, mikä tarkoittaa, ettähuumeet ovat 10–20 kertaa kalliimpia varallisuustilanteen kannalta.
Smittsomme sykdommer Data om HIV- og HCV-status til sprøytebrukere i fengselble rapportert fra Belgia, Tyskland, Spania (bare HCV),Frankrike, Irland og Luxembourg (NR, 2001).
Rahan sijaan käytetään laajalti muita maksumuotoja: palveluksien suorittamista (prostituutio, sellinsiivoaminen), tavaroita (puhelinkortit, tupakka) ja/taiosallistumista huumeiden levittämiseen.
Dataene erhentet fra lokale studier utført i noen få fengsler og erderfor ikke representative på nasjonalt nivå.
Salakuljetus ja kauppa Vankilassa on monia eri tapoja päästä käsiksi huumeisiin.
HIV-preva-lensen blant sprøytebrukere varierer fra 0-13 % i defengslene som er undersøkt.
Kaikki kontaktit ulkomaailmaan tarjoavat mahdollisuuden salakuljettaa huumeita vankilaan.
Andelen HCV-positive varmye høyere – mellom 14 og 100 % av de innsatte sprøytebrukerne alt etter fengselsinstitusjon og land.
Huumeet voidaan heittää pallojen sisällä vankilanmuurien yli.
Som isamfunnet ellers er HIV- og HCV-prevalensen høyereblant sprøytebrukere enn blant ikke-sprøytebrukere.
Myös vankilan henkilökunta salakuljettaahuumeita.
Innsatte rapporterer at kvaliteten, kontinuiteten og prisenpå illegale stoffer varierer veldig i fengslene.
Tiedot on saatu muutamissa vankiloissa toteutetuista paikallistutkimuksista, joten tiedot eivätole yleistettävissä kansallisella tasolla.
Prisene pånarkotika anslås å være to til fire ganger høyere innenforenn utenfor fengslene, noe som gjør narkotika 10-20ganger dyrere målt i ren kjøpekraft.
C-hepatiittiarvot ovat paljon korkeammat: levinneisyys vaihtelee vankiloittain sekä maittain 14ja sadan prosentin välillä suonensisäisesti huumeita käyttävien vankien keskuudessa.
Andre betalingsformer enn penger er svært utbredt – det kan være utveksling av tjenester (prostitusjon, vasking av celler) ellervarer (telefonkort, tobakk), og/eller deltakelse i narkotikadistribusjon.
Kuten yhteiskunnassa yleisesti,HIV ja C-hepatiitti ovat tavallista yleisempiä suonensisäisesti huumeita käyttävien keskuudessa.
Sanksjoner for bruk/besittelse av narkotika Innsatte som tas med illegale narkotiske stoffer blir vanligvis sanksjonert og straffet i henhold til fengselsreglementet.
Huumeiden käytöstä/hallussapidosta annettavat rangaistukset Laittomia huumausaineita hallussaan pitäviä vankeja rangaistaan tavallisesti vankilan omien sääntöjen mukaisesti.Tapaus voidaan kirjata vangin henkilökohtaiseen tiedostoon.
Forholdet kan bli ført opp i den innsattes mappe.Vanlige sanksjoner er innskrenking av fordeler (f.eks.besøk av venner eller familie, telefonsamtaler), nekt avpermisjon, eksklusjon fra spesialavdelinger og/eller isolasjon.
Yleisimpiin rangaistuksiin kuuluvat oikeuksienrajoittaminen (ystävien tai perheen vierailujen sekä puhelinsoittojen rajoittaminen), poistumiskiellot, erikoishoitoosastoilta siirtäminen ja/tai eristysselliin määrääminen.
Smugling og omsetning Det finnes mange måter for å få tilgang til narkotika ifengselet.
Huumeiden jakelu ja kauppa vaihtelevat vankilasta toiseen ja maittain.
All kontakt med omverdenen representererpotensielle muligheter til å smugle narkotika inn i fengselet: under besøk (i besøkendes klær eller hulrom ikroppen, i mat), under overføring eller framstilling forretten, etter permisjon, i posten (pakker).
Belgiassa on löydetty yksilötason kauppaa sekä (kuten yhteiskunnassa yleensä) pyramidin mallisia verkostoja, joita korkean tason huumekauppiaat järjestelevät käyttämättä kuitenkaan itse huumeita (kansallinen raportti, 2001).
Baller sominneholder narkotika kan kastes over fengselsmurene, ognarkotika smugles inn av fengselspersonalet.
Vankilan sisäinen huumekauppa näyttääolevan paljon vaarallisempaa kuin muu huumekauppa,ja se johtaa uhkailuun, pelotteluun ja rankaisemiseen.
Besittelse av narkotika kan også få konsekvenser fordomsfullbyrdelsen.
Hallussapidon seuraamukset voivat vaikuttaa tuomiontäytäntöönpanoon.
I Danmark kan man f.eks. risikere åikke bli løslatt på prøve etter å ha sonet to tredeler avstraffen, og i Storbritannia medfører positiv urinprøve atsoningstiden kan forlenges med minst noen ekstra dager.
Esimerkiksi Tanskassa on vaaramenettää ehdonalaiseen vapauteen pääsy, kun kaksi kolmannesta tuomiosta on kärsitty. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuomiota voidaan pidentää tavallisesti ainakinmuutamilla päivillä, jos virtsakoe todetaan positiiviseksi.
Smugling og distribusjon av narkotika varierer fra fengseltil fengsel og fra land til land.
Huumeista kiinni jääneitä vankeja voidaan myös asettaavastuuseen ja syyttää vankiloiden ulkopuolella.
Belgia rapporterer (NR,2001) om smugling både på individuelt nivå og i pyramidenettverk der (som i samfunnet ellers) narkotikahan-
Huumeiden salakuljetuksen torjuntaa varten on otettukäyttöön useita toimenpiteitä, joita toteutetaan joko rutiininomaisesti tai epäilyksen perusteella.
Innsatte som blir tatt med narkotika, kan også bli siktetog straffeforfulgt utenfor fengselet.
Huumeiden saatavuus Laittomia huumausaineita on paljon vaikeampaa saadavankilassa kuin muussa yhteiskunnassa. Huumeita halua-
Dette er bakgrunnen for at mange land i EU i den senere tid har vedtattreelle ‘narkotikastrategier rettet mot innsatte’med direktiver om omsorg for og behandling av innsatte med et delen organiseres av høytstående langere som selv ikkebruker narkotika.
Laittomien huumausaineiden takavarikkoja vankilassa taivankiloiden sisäänkäynnin yhteydessä on tehty useissamaissa.
Tyskland omtaler (NR, 2001) smuglingi liten skala som involverer mange innsatte gjennom enrekke kanaler uten noen sentral organisasjon.
Tavallisesti takavarikoiden määrät ovat olleetpieniä.
Narkotikahandel i fengslene rapportereså forårsake langt større problemer i form av trusler, mobbing og kriminalitet enn i samfunnet ellers.
Huumeiden injektiovälineitä, piippuja ja muitatarvikkeita on myös löytynyt tarkastusten yhteydessä.
avhengighetsproblem eller kvalitetsstandarder forbestemte tjenester (62).
Kysynnän vähentämiseen tähtäävä politiikka vankiloissa
Tiltakene omfatter ransaking av cellene, kroppsvisitasjon etterpermisjon, forbud mot å motta pakker, overvåking avbesøk og ved at det settes opp nett over luftegårdene.Storbritannia har nylig iverksatt tiltak for å redusere tilførselen av narkotika til fengslene, med økt bruk av hunder for å avskrekke og avsløre smuglere og besøksnektfor besøkende som tidligere er tatt for innsmugling avnarkotika.
Tällä hetkellä vankilan sisäisiin kysynnän vähentämiseentähtääviin toimenpiteisiin sisältyy pääasiassa huumeidenkäytön vastustaminen lisääntyvän valvonnan kauttatoteuttamalla sellien tarkastuksia ja satunnaisia huumetestejä.
Mange land rapporterer om beslag av illegale narkotiskestoffer inne i fengslene eller ved porten til fengselet, menbeslagene er oftest små.
Lisäksi kiinni jääneitä rangaistaan tai heidän etujaan karsitaan.
Sprøyteutstyr, marihuanapiperog annet brukerutstyr blir ofte funnet under inspeksjoner.
Esimerkiksi Ruotsissa vangeille tehdäänkeskimäärin kahdesta kolmeen virtsakoetta kuukaudessa.
Men fengselssystemene i EU og Norge er i stor grad avhengige av å knytte til segekspertise og ressurser utenfra i arbeidet med narkotikamisbrukere.
Riippuvuushoito Perinteisesti vankiloiden terveydenhuoltopalveluita tarjoaa vankiloiden oma terveydenhuoltohenkilökunta,joka toimii oikeusministeriön alaisuudessa.
For å nå målet om ‘likeverdig omsorg’i samfunnet og fengslene (Europarådet, 1993; WHO, 1993),har Frankrike (i 1994) og Italia (i 2000) skjøvet ansvaretfor omsorgen for rusmiddelavhengige innsatte over påhelsedepartementet og dermed tvunget lokale og regionale helsetjenester til å involvere seg.
Euroopanunionin ja Norjan vankilajärjestelmät nojaavat laajaltiylimääräiseen ulkopuoliseen asiantuntija-apuun ja ulkopuolisiin resursseihin huumeidenkäyttäjien hoidossa.Pyrittäessä ”hoidon tasapuolisuuteen” muun yhteiskunnan ja vankilan kesken (Euroopan neuvosto, 1993;WHO, 1993) Ranskassa (vuonna 1994) ja Italiassa(vuonna 2000) siirrettiin huumeriippuvaisten vankienhoito terveysministeriöiden vastuulle, jolloin paikallisetja alueelliset terveydenhuoltolaitokset otettiin hoitoonmukaan lainsäädännön avulla.
Konkrete samarbeidsavtaler mellom rettssystemet og offentlige eller frivillige helsetjenester er inngått i Irland (1999), Portugal(1999) og Spania (2000) for å forbedre kvaliteten og dekningen på tilbudet til innsatte som ruser seg.
Konkreettisia yhteistyösopimuksia oikeusjärjestelmän ja julkisten tai muiden terveyspalveluiden välillä solmittiin myös Espanjassa(2000), Irlannissa (1999) ja Portugalissa (1999) huumeitakäyttävien vankien hoidon laadun ja kattavuuden parantamiseksi.
Dagens tiltak for å redusere etterspørselen i fengsler gårhovedsakelig ut på å motvirke narkotikamisbruk gjennom økt kontroll, som f.eks. ransaking av celler og vilkårlig narkotikatesting kombinert med sanksjoner ellertap av privilegier. I Sverige må f.eks. innsatte i snitt avgi2-3 urinprøver i måneden.
Vankilajärjestelmä joutuu kohtaamaan yhä enemmänhuumeidenkäyttäjiä, joten niihin on perustettu erityisiäriippuvuushoitoyksikköjä (esimerkiksi Alankomaissa), taivankilat voivat pyytää asiantuntija-apua riippuvuushoitoon ulkopuolisilta huumetyöstä vastaavilta keskuksilta.Erityisvankiloissa (Irlannissa ja Itävallassa) on keskitettyjähuumehoitopalveluita.
På grunn av det økende antallet narkotikamisbrukere harfengselssystemene bygget spesialiserte avdelinger foravhengige (f.eks. i Nederland), etablert sentraliserterusmiddeltjenester i enkelte fengsler (Irland og Østerrike)eller ‘importert’omsorgsekspertise fra eksterne rusmiddeltjenester.
Vuodesta 1995 lähtien huumeita käyttäville vangeille tarkoitetut palvelut ovat lisääntyneet (Ambrosini, 2001), jatartuntatautien leviämistä ehkäiseviä toimenpiteitä onotettu käyttöön. Muuhun yhteiskuntaan verrattuna tässäoli kuitenkin merkittävä viivästys.
I de fleste, om ikke alle, europeiske fengselssystemer spiller eksterne rusmiddelspesialister en viktig rolle i støtten tilnarkotikamisbrukere.
Ulkopuolisilla huumeasiantuntijoilla on tärkeä asemahuumeriippuvaisten tukemisessa lähes kaikissa Euroopanvankilajärjestelmissä.
I hvilken grad det enkelte fengsel erdekket og hvilket tjenestenivå som tilbys, varierer svært,både landene imellom og innenfor det enkelte land.
Kuitenkin hoidon kattavuuden laajuus ja palvelujen tarjonnan taso vaihtelevat suurestimaasta toiseen ja jopa maan sisällä.
Hederlige unntak når det gjelder dekningsgrad, er Skottland,som har rusmiddelrådgivere i alle fengsler, Spania, hvor 71av 73 fengsler har et omsorgstilbud til rusmiddelavhengige, Sverige, hvor en tredel av det anslåtte antall innsattemed narkotikaproblemer hadde tilgang til motivasjonsprogrammer i 2000, samt England og Wales, hvor alle fengslersiden 1999 har hatt spesialiserte eksterne team (CARAT —Counselling, Assessment, Referral, Advice and Throughcare Services) som arbeider for å dekke behovene til innsatte narkotikamisbrukere, helt fra inntak til ettervern –men mangelen på henvisningsmuligheter synes å være enflaskehals (Spacca, 2002).
Huomionarvoisiapoikkeuksia kattavuuden osalta ovat Skotlanti, jossa jokaisessa vankilassa on huumeneuvoja, Espanja, jossa huumeriippuvaisten hoitopalveluja on saatavilla 71 vankilassa73:sta, Ruotsi, jossa hoitomotivaatio-ohjelmat tavoittivatkolmasosan huumeongelmaisista vangeista vuonna 2000,sekä Englanti ja Wales, joissa vuodesta 1999 lähtien onkaikissa vankiloissa ollut ulkopuolisia erikoisryhmiä (CARAT), joiden tarkoituksena on antaa huumeita käyttävienvankien tarpeiden mukaista hoitoa hoidon alkamisesta jälkihoitoon – joskin pullonkaula näyttää muodostuvan siirtomahdollisuuksien puutteesta (Spacca, 2002).
I Skottland får innsatte nå ogsåtilbud om oppfølging de første 12 ukene etter løslatelse, forå gjøre overgangen tilbake til samfunnet lettere.
Skotlannissa vangit voivat nykyään myös saada siirtymähoitoa 12kuukauden aikana vapauttamisesta, mikä helpottaa heidän palaamistaan yhteiskuntaan.
Siden 1995 har innsatte narkotikamisbrukere fått et langtstørre tilbud (Ambrosini, 2001), og det er innført tiltak forå forebygge overføring av smittsomme sykdommer.
Ulkopuolisten laitosten tuottamat palvelut ovat yleistähuumeiden vastaista tiedotusta ja opastusta, hoitomoti-vaatio-ohjelmia ja valmistamista vapauteen.
Tiltakene er imidlertid iverksatt mye senere i fengslene enn isamfunnet for øvrig.
Lisäksi palveluihin kuuluu siirto yhteiskunnan tarjoamaan hoitoonja jälkihoitoon.
Dagens omsorgstilbud til avhengigedekker ikke det potensielle behovet – anslagsvis 50 % avfengselsbefolkningen misbruker narkotika.
Monien Euroopan unionin maiden viimeaikainen kehitys heijastelee kyseistä tilannetta.
)Tabell 13 OL: Nyere narkotikastrategier rettet mot innsatte, departementsdirektiver og servicestandarder i EU og Norge (nettutga- ven).
)Taulukko 13 OL: Uudet vankiloiden huumausainestrategiat, ministeriöiden ohjeet ja palvelunormit Euroopan unionissa ja Nor- jassa (verkkoversio).
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge behandlingen i spanske, franske og italienske fengsler.Den høye dekningen i Spania er oppnådd takket væremassiv deltakelse fra eksterne rusmiddeltjenester.
Monivuotiset yhteistyösuunnitelmat vankiloiden ja kansalaisjärjestöjen välillä ovat saaneet aikaan yli puolet huumeriippuvaisten hoitopalveluista Espanjan vankiloissa, joissa henkilökunta koostui ulkopuolisista kansalaisjärjestöjenasiantuntijoista.
Ni EU-land har i fengslene strukturerte behandlingsprogrammer som er basert på avholdenhet, og Norge har etprogram for behandlingsmotivasjon.
Yhdeksän Euroopan unionin maata on suunnitellut pidättyväisyyteen suunnattuja hoitoohjelmia vankiloidensisällä, ja Norjassa tarjotaan hoitomotivaatio-ohjelmia.Verrattuna huumeongelmaisten vankien kokonaismäärään hoitopaikkojen määrä on erittäin alhainen.
Det totale antalletplasser er svært lavt i forhold til anslaget over antall innsatte som har narkotikaproblemer.
Espanjassa saatavilla oleviin 18 huumeettomaan hoito-ohjel-maan osallistui 8984 vankia vuonna 2000.
I Spania deltok imidlertid 8 984 innsatte i de 18 stofffrie behandlingsprogrammene som ble tilbudt i 2000, og i England og Walesble det i 2000-2001 registrert 3 100 deltakere i 50 intensive behandlingsprogrammer.
Englannissaja Walesissa 3100 vankia aloitti intensiiviset hoito-ohjel-mat vuosina 2000–2001. Ruotsissa on varattu erityisestivapaaehtoiseen ja pakolliseen huumehoitoon kymmenenprosenttia vankiloiden tiloista; niissä on paikkoja yhteensä 500 vangille (Ly´sen, 2001).
I Sverige er 10 % avsoningsplassene, med en kapasitet på 500 innsatte, reservert for frivillig og tvungen behandling av narkotikamisbrukere (Ly´sen, 2001), og i Finland deltar 18 % av denyinnsatte i rehabiliteringprogrammer for alkohol og narkotika (Jungner, 2001).
Suomessa 18 prosenttiavankilaan tulevista vangeista osallistuu alkoholi- ja huumekuntoutusohjelmiin (Jungner, 2001).
Det østerrikske fengselet ‘Favoriten’, som har spesialisert seg utelukkende på omsorg foravhengige, har 110 behandlingsplasser, Danmark har 30plasser og Irland 9.
Itävallassa sijaitseva Favoriten vankila on erikoistunut yksinomaan huumeriippuvaisten hoitoon, ja siellä on yhteensä 110 hoitopaikkaa. Tanskassa paikkoja on 30 ja Irlannissa yhdeksän.
Det norske programmet for behandlingsmotivasjon kan ta imot 18 innsatte pr. år (63).
Norjassa hoitomotivaatio-ohjelmaan voidaan ottaa18 vankia vuodessa.(63)
Tjenestene som eksterne leverandører dekker, er bl.a.generell informasjon om og opplæring i forebygging avnarkotikamisbruk, behandlingsmotiverende programmerog forberedelse av løslatelse, innbefattet henvisning tilbehandling og ettervern.
Tuotetut palvelut Kirjallista materiaalia huumeista ja huumeisiin liittyvistätartuntataudeista näyttää olevan tarjolla suurimmassaosassa Euroopan unionin ja Norjan vankiloista.
I Belgia og Hellas er det foreløpig primært frivillige organisasjoner (NGOs) som tilbyrslike tjenester til narkotikamisbrukere i fengsel, og tilbudet er svært begrenset.
Järjestelmälliset ja toistuvat mahdollisuudet ottaa ehkäiseväänhuumetyöhön liittyviä kysymyksiä esille kasvokkain ovatkuitenkin harvassa.
Arbeidet som utføres av eksternerusmiddeltjenester og spesialiserte, interne rusmiddeltjenester i tyske fengsler, går tilbake til midten av 1980tallet, og i 2000 arbeidet mer enn 350 rådgivere innenrusmiddelavhengighet i tyske fengsler, men dekningsgraden varierer mellom delstatene.
Vieroitusta tarjotaan yleensä vankiloiden lääkinnällistenpalveluiden kautta tai erikoistuneilla vieroitusosastoilla,mutta laatua koskevat suuntaviivat puuttuvat usein.
I 2000 var det i Frankrike fortsatt svært vanlig å engasjere eksterne fagfolk, ogi Italia registrerte den offentlige rusmiddeltjenesten‘Ser.T.’en stor oppgang i antallet klienter som følge avsitt nye ansvar for de innsatte.
Vuosittain on annettu 1200–1500 vangille vieroitushoitoa ohjelmassa, joka kuvattiin toteutetun ”olennaisilta osiltaanjäsentymättömällä tavalla ja valvomatta sekä siten, ettei siihen kuulunut seurantaa tai menetelmää pitkän aikavälinsuunnitelmia varten” (Irlannin oikeusasioista, tasa-arvostaja lakiuudistuksista vastaava ministeriö, 1999).
I Spanias nasjonale narkotikastrategi (2000-08) er eksterne spesialisters deltakelse iomsorgen for innsatte narkotikamisbrukere definert somen prioritet, og flerårige samarbeidsplaner mellom fengsler og frivillige organisasjoner har resultert i at mer ennhalvparten av stillingene i rusmiddelomsorgen (GAD) ispanske fengsler er besatt av eksterne eksperter fra frivillige organisasjoner.
Laatunormeja otetaan vähitellen käyttöön. Esimerkiksi vankiloidenpalveluista joulukuussa 2000 annetussa määräyksessä vaaditaan, että kaikissa Englannin ja Walesin vankiloissa ontarjottava korkealaatuista vieroitushoitoa.
Tjenestetilbud Skriftlig informasjonsmateriell om narkotika og narkotikarelaterte smittsomme sykdommer synes å være tilgjengelig i de fleste fengsler i EU og Norge.
Korvaushoitoa on nykyisin saatavilla vankiloissa Norjassa ja kaikissa Euroopan unionin maissa lukuun ottamatta Kreikkaa, Ruotsia ja kahta Saksan osavaltiota (Bayern ja Baden-Württemberg).
Systematiske oggjentatte anledninger til å ta opp forskjellige temaer relatert til forebygging ansikt til ansikt forekommer imidlertidsjelden og avhenger ofte av at eksterne tjenester ellerden enkelte fengselsansatte selv tar initiativet.
Vankiloissa noudatetaan kuitenkinpääasiallisesti vieroitushoitopolitiikkaa jopa maissa, joissa suurelle osalle huumeiden ongelmakäyttäjistä yhteiskunnassa tarjotaan korvaushoitoa.
Substitusjonsbehandling er nå tilgjengelig i fengsler i alle EU-land og Norge, bortsett fra i Sverige, Hellas og to delstater i Tyskland (Bayern og Baden-Württemberg).
Kymmenen Euroopan unionin maata ja Norja pitävät yllähuumeettomia yksikköjä tai vankiloita.
Fengslene følger imidlertid ofte en avgiftningspolitikk, selv iland hvor en stor del av problembrukerne i samfunnet forøvrig er i substitusjonsbehandling.
Joidenkin huumeettomien yksiköiden tarkoituksena on paitsi suojatahuumeista riippumattomia vankeja huumeilta myös tarjota huumehoitoa huumeriippuvaisille.
I fengsler i Tyskland og Nederland mener man f.eks. at andelen ligger på mellom1 og 4 % (Stöver, 2001, WIAD-ORS, 2001) sammenlignetmed et dekningsanslag på 30-50 % i samfunnet for øvrig.
Esimerkiksi Tanskassa ja Norjassa on huumeidenkäyttäjille tarkoitettuja pienimuotoisia sisäisiä ohjelmia,joita pyörittävät erikoistuneet ulkopuoliset huumetyöstävastaavat keskukset (”tuontimalli”).
Ide fleste fengsler som har en policy om vedlikeholdsbehandling, gis slik behandling bare til innsatte som sonerkorte dommer, er gravide, har en lang avhengighetshistorie eller har psykiske eller fysiske helseproblemer.
Espanjan, Ranskan ja Italian vankiloissa tarjotaan puolestaan korvaushoitoa.Espanjan ohjelmien suuri kattavuus on saavutettu ulkopuolisten huumehoitoyksiköiden mittavan osallistumisenavulla.
Substitusjonsbehandling blir sjelden igangsatt i fengselet, selvom det juridisk sett er mulig i de fleste land.
)Taulukko 14 OL: Pidättyväisyyteen suunnattu hoito ja huumeettomat yksiköt vankiloissa tietyissä Euroopan unionin maissa ja
Avgiftning blir som oftest tilbudt gjennom fengselshelsetjenesten eller spesielle avrusningsavdelinger, men retningslinjer for kvalitetssikring mangler ofte.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta behaviour amongst young people visiting an international nightlife resort”, International Journal of Drug Policy, vol. 11,s.235–244. (*)
Et programsom tilbød avgiftning til mellom 1 200 og 1 500 innsattehvert år, er beskrevet som ‘i det vesentlige ustrukturert ogukontrollert, uten oppfølging eller planlegging på mellomlang eller lang sikt’(Department of Justice, Equality and Law Reform, 1999).
tenkin käyttämättömänä vuonna 1999. Ruotsin huumeettomissa hoitoyksiköissä on 356 paikkaa, ja Suomessakymmenen prosenttia vankiloiden kaikista osastoista onhuumeettomia, 50 prosentin laajentamista on suunniteltu.
Kvalitetsstandarder blir nå imidlertidinnført i stadig større omfang.
Portugalissa avattiin vastikään seitsemän huumeetonta hoitoyksikköä, joissa on 195 paikkaa.
F.eks. krever ‘Prison Service Order’, som ble innført i desember 2000, at alle fengsler i England og Wales skal tilby kvalifiserte avgiftningstjenester.
Hoitoyksikötarvioitiin erittäin onnistuneiksi, joten kaksi uutta yksikköä on suunnitteilla. Huumeriippuvaisille vankiloissaannettua hoitoa koskevia tutkimuksia analysoitaessa voitiin kuitenkin todeta, että luotettavia ja päteviä tutkimustuloksia ei ole saatavilla (Rigter, 1998).
Formålet er ikke bare å beskytte ikke-avhengigeinnsatte mot narkotika, men også å behandle de avhengige.
Tartuntatautien ehkäisy Veren välityksellä tarttuvien tautien ehkäisy vankilaoloissa on tullut ensisijaiseksi tavoitteeksi useissa Euroopanvankilajärjestelmissä.
Innsatte i metadonbehandling får vanligvis ikkeadgang til stofffrie enheter. De tyve stofffrie ‘Addiction Guidance Departments’i nederlandske fengsler har plasstil 446 innsatte, men i 1999 sto en tredel av plassene ledige.
Asiaan on vaikuttanut myös lääkekulujen huima kasvu vankiloiden vastuulla olevien huumeisiin liittyvien sairauksien hoidon seurauksena (esimerkiksi HAART-lääkitys, interferoni).
I evalueringen omtales de som en ’storsuksess’, og ytterligere to enheter blir nå planlagt.
Useat maat suosittelevat, että vangeilla olisi oltavakäytössään laimennettua klooripuhdistusainetta, jatämän toimenpiteen täytäntöönpano onkin edistynyt.
Oversikt over utvalgte tiltak til forebygging av blodbårne sykdommer i fengsler i EU og Norge
Yleiskatsaus valikoiduista toimenpiteistä, joilla ehkäistään veren välityksellä tarttuvia tauteja Euroopan unionin maiden ja Norjan vankiloissa
Informasjon/opplæring
Neuvonta/opastus
Utdeling av desinfiserende midler
Desinfiointiaineiden tarjonta
++ men ikke i alle fengsler
++ ei kaikissa vankiloissa
0 + men tiltaket er basert hovedsakeligpå eksterne tjenester
0 + vain yhdessä vankilassa
0 m.d. (obligatorisk vaksinasjon av hele befolkningen i 12-årsalderen ble innført tidlig på 1990-tallet)
0 tes (koko väestön pakollinen rokottaminen 12 vuoden ikäisenä, vuodesta 1990 alkaen)
++ nasjonalt vaksinasjonsprogram
++ käytännössä +
++ praktiseres: +
++ kansallinen rokotusohjelma
0 Sverige
0 Ruotsi
0 0 0 vedtak om innføring av generelt vaksinasjonsprogram forestår
0 0 0 riippuu vankilasta
0 ++ England/ Wales: vanskelig tilgjengelig.
0 Yhdistynyt kuningaskunta
Etter forstudie stilles tabletter til rådighet Skottland: ++ med bruksanvisning
Englanti/Wales: ++ei helposti saatavilla; pilottitutkimuksenjälkeen tabletit saataville Skotlanti: ++ lisäksi ohjeet
0 0 helsemyndighetene har bedt fengslene stille blekemidler til rådighet
0 0 terveysviranomaiset pyysivät vankiloita asettamaan desinfiointiaineen saataville
Europeisk overvåkningssenter for narkotika og narkotikaavhengighet
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
2002 – Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2002
NARKOTIKASITUASJONENIDENEUROPEISKE UNION OG NORGE
HUUMEONGELMAEUROOPAN UNIONISSAJA NORJASSA
Denne publikasjonen er utgitt av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) og eropphavsrettslig beskyttet.
Tämä julkaisu on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) omaisuuttaja tekijänoikeuksien alainen.
EONN påtar seg intet juridisk eller erstatningsrettslig ansvar for følger av bruken avdata i dette dokument. Innholdet i denne publikasjonen representerer ikke nødvendigvis de offisielleholdningene til EONNs partnere, medlemsstatene i EU eller andre institusjoner eller organer i Den europeiskeunion eller De europeiske fellesskap.
EMCDDA ei ota vastuuta tämän asiakirjan sisältämien tietojen käytön seurauksista.Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä vastaa EMCDDA:n yhteistyökumppaneiden, EU:n jäsenvaltioiden taiminkään Euroopan unionin tai Euroopan yhteisöjen toimielimen tai viraston virallisia näkemyksiä.
Store mengder tilleggsinformasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på Internett via Europa-serveren –http://europa.eu.int.
Internetissä on paljon lisätietoja Euroopan unionista. Tietoja voi hakea Europa-palvelimen kautta(http://europa.eu.int).
Europe Direct er en tjeneste som hjelper deg med å finne svar på dine spørsmål angående den europeiske union
Europe Direct -palvelu auttaa sinua löytämäänvastaukset EU:hun liittyviin kysymyksiisi
Rapporten foreligger på spansk, dansk, tysk, gresk, engelsk, fransk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, finsk,svensk og norsk.
Tämä raportti on saatavissa englannin-, espanjan, hollannin-, italian, kreikan, norjan-, portugalin, ranskan-,ruotsin-, saksan, suomen- ja tanskankielisenä.
Alle oversettelser er utført av Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer.
Euroopan unionin elinten käännöskeskus on tehnyt kaikkikäännökset.
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2003
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2003
© Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2003Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2003Jäljentäminen on sallittua, mikäli lähde mainitaan.
Forord Takk og Innledning Generelle trender og utvikling
Esipuhe Kiitokset Alkuhuomautukset Yleiset suuntaukset ja kehitys
Utviklingen når det gjelder tiltak mot narkotikabruk
Huumeiden käytön vastaisten toimien kehitys
Narkotikabruk i befolkningen generelt
Huumeidenkäyttö väestössä
Narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet blant narkotikabrukere
Huumekuolemat ja huumeidenkäyttäjien kuolleisuus
Utviklingen av lovverket
Lainsäädännön kehitys
Tiltak rettet mot narkotikabrukere innenfor strafferettssystemet
Huumeidenkäyttäjiin kohdistuvat toimet rikosoikeusjärjestelmässä
Narkotika- og alkoholbruk blant unge mennesker
Nuorten huumeiden- ja alkoholinkäyttö
Sosial eksklusjon og reintegrasjon
Syrjäytyminen ja yhteiskuntaan sopeuttaminen
Offentlige utgifter til etterspørselsreduserende tiltak
Julkiset menot huumausaineiden kysynnän vähentämisen alalla
I Årsrapporten for 2003 presenterer Det europeiskeovervåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk(EONN) til EU og EUs medlemsstater, en oversikt overnarkotikafenomenet i Europa.
Vuoden 2003 vuosiraportissa Euroopan huumausaineidenja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) esittää EU:lle ja sen jäsenvaltioille yleiskatsauksen Euroopanhuumausainetilanteesta.
Utgivelsen av rapporten fallersammen med EONNs 10-årsjubileum (forordningen omopprettelse av EONN er fra 1993), og dette er også sistegang vi vil fokusere bare på de 16 landene som pr. i dag ermedlemmer (EUs 15 medlemsstater pluss Norge).
Tämä vuosiraportti julkaistaan, kun EMCDDA:n perustamisesta on kulunut kymmenen vuotta(perustamisasetus annettiin vuonna 1993), ja tämä on myösviimeinen vuosi, jolloin keskitymme pelkästään niihin16maahan, jotka ovat seurantakeskuksen jäseniä(EU:n15jäsenvaltiota ja Norja).
Det kanderfor være på sin plass at vi gjør oss noen refleksjonerbåde omkring de forandringene som har skjedd når detgjelder narkotikasituasjonen i løpet av denne tiden, ogomkring de framskritt EONN har gjort i forhold til sinoppgave, som er å gi beslutningstakere en pålitelig,oppdatert og innsiktsfull kommentar til utviklingen avnarkotikaproblemet i Europa.
On siis aiheellista pohtialyhyesti sekä huumausainetilanteessa näinä ensimmäisinävuosina tapahtuneita muutoksia että seurantakeskuksenedistymistä tehtävässään eli perusteltujen, ajantasaisten javalaisevien tietojen antamisessa päättäjille Euroopanhuumeongelmasta.
som har arbeidet for å forstå problemets natur, for å utvikleeffektive mottiltak og foreta en kritisk gjennomgang aveffekten av tiltakene.
ammattilaisille, jotka ovat työskennelleet ongelman luonteenselvittämiseksi, tehokkaiden toimenpiteiden kehittämiseksi jatyönsä vaikutusten arvioimiseksi kriittisesti.
Vi mener imidlertid at EONNs rolle harvært avgjørende, både ved å fungere som katalysator forutviklingen av et solid evidensgrunnlag og ved å utgjøre detforum som er nødvendig for å sikre samarbeid og framskrittpå europeisk plan.
Uskommekuitenkin, että EMCDDA:lla on ollut keskeinen rooli sekäkatalysaattorina vahvan tietopohjan kehittämisessä ettäfoorumin tarjoajana, joka on välttämätön yhteistyölle jakehitykselle Euroopan tasolla.
For ti år siden kunne ingen med sikkerheteller autoritet ha snakket om narkotikasituasjonen i Europa.
Kymmenen vuotta sittenkukaan ei olisi voinut puhua uskottavasti Euroopanhuumausainetilanteen luonteesta.
Idag viser denne rapporten at dette begynner å bli mulig. Vier nå både bedre forberedt og bedre informert, ikke bareom hvordan vi bør håndtere det narkotikaproblemet vi i dagstår overfor, men også om hvordan vi bør håndterepotensielle trusler som vi vil kunne komme til å stå overfor iframtiden.
Kuten tämä raporttiosoittaa, se on nyt mahdollista.
Vi er svært takknemlige for den enorme innsatsensom er nedlagt, både i medlemsstatene og på europeiskplan, for å utvikle verktøy og infrastruktur for å få detteevidensgrunnlaget på plass, og vil gjerne gi uttrykk for vårtakknemlighet, særlig til kontaktpunktene i Reitox-nettet.
Arvostamme sitä merkittävää työtä, jotasekä jäsenvaltioissa että Euroopan tasolla on tehty tähäntietopohjaan tarvittavien välineiden ja perusrakenteidenkehittämiseksi, ja haluaisimme lausua kiitokset erityisesti Reitoxin seurantakeskuksille.
Denne rapporten gir en omfattende oversikt overnarkotikasituasjonen i Europa. Ønsker du ytterligereopplysninger og mer detaljerte data, finner du det i denutvidede utgaven av rapporten som er lagt ut på Internett.
Toivomme, että saatte tästä raportista kattavan yleiskuvan Euroopan huumausainetilanteesta; tarkempia tietoja löytyymyös tämän asiakirjan laajennetusta verkkoversiosta.Mielestämme tämä raportti on EMCDDA:n kannalta myösonnistunut päätös organisaation työn kehittämisenensimmäiselle vaiheelle, ja meidän on nyt käännettäväkatseemme kohti tulevia haasteita.
Ivåre øyne markerer denne rapporten avslutningen på enførste, vellykket fase i utviklingen av organisasjonens arbeid,og vi må nå vende blikket framover mot de utfordringerframtiden vil by på.
Niihin kuuluu tarveparantaa edelleen Eurooppaa koskevan tietoaineistonsaatavuutta, laatua ja vertailtavuutta, ja meidän onkehitettävä järjestelmiämme ja toimintakykyämme, jottapystymme hallinnoimaan tehokkaasti huumausainetilannettakoskevaa kasvavaa tietopohjaa laajentuneessa Euroopanunionissa.
Blant disse er behovet for å forbedretilgjengelighet, kvalitet og sammenlignbarhet for deeuropeiske datasettene.
Tiedämme, että kuvaamamme tilanne laajenee jamuuttuu koko ajan yhä monitahoisemmaksi.
Vi vil likeledes måtte bygge ut våresystemer og kapasitet for å sikre effektiv administrasjon avden stadig voksende kunnskapsbasen omnarkotikasituasjonen i et utvidet EU.
Organisaationkeskeisenä haasteena onkin hyödyntää täysimääräisestisaatavilla olevia tietoja sekä tehdä tietoihin perustuvia,ajantasaisia ja politiikan kannalta olennaisia analyyseja,joissa näkyvät EU:n laajuisen näkökulman jayhdenmukaisen lähestymistavan edut.
Vi er ikke i tvil om atrapportene i framtiden vil måtte behandle et stadig større,mer uensartet og komplekst narkotikaproblem.
Yksi huumausainetilanteen keskeisistä piirteistä on sendynaamisuus.
En sentralutfordring for organisasjonen vil være behovet for å sikrefull utnyttelse av den informasjonen vi har tilgjengelig for, tilrett tid, å legge fram en informert og policy-relevant analysesom gjenspeiler verdien av et EU-perspektiv og enharmonisert tilnærming til problemet.
On huolestuttavaa, että vaikka tarkastelemmeainoastaan sitä lyhyttä ajanjaksoa, jonka EMCDDA on ollutolemassa, niin huumeongelman luonteen kuinjäsenvaltioiden toimenpiteidenkin kehityksessä on suuriaeroja.
Et særtrekk ved narkotikaproblemet er dets dynamiske natur.Selv om vi begrenser oss til den korte tiden EONN hareksistert, har det vært store forskjeller i utviklingen, bådemed hensyn til narkotikaproblemets natur og de tiltakenemedlemsstatene har iverksatt.
Huumeiden käyttötavat ovat aina vaihdelleet Euroopan maissa, varsinkin käytön laajuus.
Dette gir grunn til ettertanke.Mønstrene for narkotikabruk har til enhver tid variert fra etland til et annet, særlig når det gjelder omfang.
Tämä pitääedelleen paikkansa, mutta tämän raportin tietojen mukaanyhä useammin on havaittavissa kehityssuuntia, jotkaosoittavat ongelman maailmanlaajuisen ja Euroopanlaajuisen luonteen.
Dettegjelder fortsatt, men som det framgår av dataene vipresenterer i rapporten, observeres i økende grad trendersom viser at problemet både er globalt og europeisk.Tidligere ville enhver sammenligning av narkotikabruken i Europa vært mer preget av forskjeller enn av likheter, mendette er ikke lenger tilfelle.
Ennen vertailut huumeiden käytöstä Euroopassa toivat esille enemmän eroja kuin yhtäläisyyksiä,mutta näin ei enää ole.
Selv om situasjonen i allmennheter sammensatt og det finnes store lokale variasjoner, har viogså avdekket flere generelle og vanlige mønstre fornarkotikabruken.
Kokonaistilanne on monitahoinen japaikallinen vaihtelu on huomattavaa, mutta huumeidenkäytössä on havaittavissa myös yleisiä ja yhteisiäkehityssuuntia.
Vi kan i stadig større grad konkludere medat vi som europeere har et felles problem med narkotika ogogså, mener vi, et felles ansvar for å trekke lærdom averfaringer vi har gjort.
Joudumme yhä useammin toteamaan, ettähuumeet ovat meille eurooppalaisille yhteinen ongelma, jameillä on mielestämme myös yhteinen vastuu oppiayhteisistä kokemuksista.