pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jorda, for eksempel, er en kjernekomponent i økosystemer og understøtter et stort mangfold av organismer og leverer mange regulerende og støttende tjenester.
Esimerkiksi maaperä on ekosysteemien keskeinen osa, joka tukee monimuotoista organismien joukkoa ja pitää yllä monia säänteleviä ja ylläpitäviä palveluja.
Likevel er den bare, på det meste, noen få meter tykk (og ofte mye mindre) og er gjenstand for forringelse gjennom erosjon, forurensning, kompaktering eller jordpakking, og forsaltning (se Kapittel 6).
Silti se on enimmilläänkin vain muutaman metrin paksuinen (ja usein huomattavasti ohuempi) ja sitä huonontavat eroosio, saasteet, tiivistyminen ja suolaantuminen (katso luku 6).
•Provianteringstjenester – ressurser som mennesker nyttiggjør seg direkte, som mat, fibre, vann, råmaterialer, medisiner
Vaikka Euroopan asukasluku pysynee suurin piirtein vakaana tulevina vuosikymmeninä, odotetaan kuitenkin, että edelleen ilmenevät ne seuraukset biodiversiteetille, jotka aiheutuvat maailmanlaajuisesti lisääntyvästä ruoan, kuitujen, energian ja veden tarpeesta sekä elämäntapojen muutoksesta (katso luku 7).
•Støttetjenester – prosesser som indirekte muliggjør nyttiggjøring av naturressurser, som primærproduksjon, pollinering
Lisäksi maanpeitteen muuttaminen ja maankäytön tehostaminen sekä Euroopassa että muualla maailmassa voivat vaikuttaa kielteisesti
De viktigste tiltakene er blitt rettet mot utvalgte habitater og arter gjennom Natura 2000-nettverket, biologisk mangfold i det bredere landskap, det marine miljø, invaderende arter, og tilpasning til klimaendringer (3).
Tärkeimmät toimet on suunnattu valittuihin elinympäristöihin ja lajeihin Natura 2000-verkoston kautta, luonnon monimuotoisuuteen maaseudulla, meriympäristöön, tulokaslajeihin ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen (3).
Den 6. midtveisrapporten til EUs miljøhandlingsplan, EAP, i 2006/2007 la økt vekt på økonomisk evaluering av tap av biologisk mangfold, og resulterte i TEEB-initiativet The Economics of Ecosystems and Biodiversity (”Økosystemenes og det biologiske mangfolds økonomi”) (4) (se Kapittel 8).
Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman väliarviointi vuosina 2006–2007 lisäsi luonnon monimuotoisuuden vähenemisen taloudellisen arvon painoarvoa, mikä johti aloitteeseen Ekosysteemien ja biodiversiteetin talousoppi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity TEEB) (4) (katso luku 8).
Det er imidlertid i stigende grad blitt klart at til tross for framgang på
On kuitenkin käynyt yhä selvemmäksi, ettei vuoden 2010 tavoitetta
•Kulturelle tjenester – fordeler og ytelser folk får fra naturen for fritidsaktiviteter, samt kulturelle og åndelige formål
•Kulttuuripalvelut – edut, joita ihmiset saavat luonnonympäristöstä virkistys-, kulttuuri- ja henkisiin tarpeisiin
Innenfor denne rammen, er biologisk mangfold det grunnleggende miljøaktivum.
Näissä puitteissa luonnon monimuotoisuus on ympäristön perustavanlaatuinen pääoma.
Kilde: FNs Tusenårsutredning “Millennium Ecosystem Assessment” (Vurdering av økosystemer ved tusenåret) (a).
Keskeisiä välineitä ovat EU:n lintu- ja luontodirektiivit ( a ).
Natur o atur og biolo g biologisk m gisk man angfold gfo ld gjenopprette dem, mens EUs bidrag til å unngå tap av biologisk mangfold på i henhold til Paragraf 17 i EUs habitatdirektiv har nylig forbedret underlagsmaterialet, men bare for de habitater som er oppført på globalt nivå trappes opp” (9).
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus
Artsovervåking er begrepsmessig mer ukomplisert, men ressursintensivt og nødvendigvis svært selektivt.
Toinen poliittisten toimien päälinjaus on luonnon monimuotoisuuden sisällyttäminen liikenteen, energiantuotannon, maatalouden, metsätalouden ja kalatalouden sektorikohtaisiin politiikkoihin.
Rundt 1 700 virveldyrarter, 90 000 som tar sikte på gunstig bevaringsstatus for utvalgte arter og
Tällä pyritään vähentämään näiden alojen suoria vaikutuksia sekä niiden aiheuttamia hajapaineita kuten pirstoutumista, happamoitumista, rehevöitymistä ja saastumista.
insektarter og 30 000 karplanter er blitt registrert i Europa ( habitater.
Niittyjen ja laidunmaiden perhosten populaatiot ovat tähän (
), som bygger på Natura 2000 og tilgrensende sektorvise og nasjonale initiativer.
) ( kuitenkin pienentyneet edelleen 50 prosentilla vuodesta 1990 viitaten toisaalta maatalouden tehostumiseen entisestään ja toisaalta peltojen viljelykäytöstä poistumiseen.
Disse tallene inkluderer ikke engang flertallet av de marine arter, eller bakterier, mikrober og jordlevende invertebrater.
Yhteisellä maatalouspolitiikalla (YMP) on EU:n sektorikohtaisista puitteista vahvin vaikutus tässä suhteessa.
Tilleggsmateriale for utvalgte, prioriterte arter gis av rapportering i henhold til Paragraf 17 i EUs habitatdirektiv.
Vastuu metsäpolitiikasta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Den andre hovedretningen for strategisk og miljøpolitisk handling er å integrere fokus på biologisk mangfold i sektororienterte retningslinjer for transport, energiproduksjon, landbruk, skogbruk og fiskeri.
Kalastuksesta on tehty ehdotuksia yhdentää ympäristönäkökohdat yhteiseen kalastuspolitiikkaan.
Dette er med sikte på å redusere de direkte virkninger fra disse sektorene, så vel som de diffuse former for belastning som de forårsaker, som oppsplitting, forsuring, eutrofiering og forurensning.
Muita keskeisiä monialaisia politiikan kehyksiä ovat maaperänsuojelun teemakohtainen strategia kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman
Alle vanlige fugler i kulturlandskap (36)Alle vanlige skogsfugler (29)
Kaikki yleiset linnut (136)Yleiset peltolinnut (36)
Rapportering b), SEBI-indikator 01 ( c ).
Yleiset metsälinnut (29) b
Bevaringsstatus for arter (øverst) og habitater (nederst) av interesse for fellesskapet i 2008
Euroopan yhteisössä tärkeinä pidettyjen lajien (ylhäällä) ja elinympäristöjen (alhaalla) suojelun taso vuonna 2008
Amfibiske arter (152)
Sammakkoeläimet (152)
Ikke-karplanter (92) gått ned med ytterligere 50 % siden 1990, hvilket indikerer virkningen av intensiveringen av landbruket på den ene side og av nedlagte bruk på den andre side.
Ei-putkilokasvit (92)
Ugunstig — utilstrekkelig
Epäsuotuisa — riittämätön
Ukjent
Ei tiedossa
Ugunstig — dårlig
Epäsuotuisa — huono
Ferskvannshabitater (84)
Makean veden elinympäristöt (84)
Ugunstig — utilstrekkelig
C kosteikko (2 %) ja keinotekoinen eli rakennettu alue (4 %) (
Ugunstig — dårlig
Maanpeitteen
T allene i parentes indikerer antall vurderinger for h verst gruppe.
Epäsuotuisa — riittämätön
Det europeiske miljøbyrå, EEA, De europeiske emnesentra, ETC,
Epäsuotuisa — huono muutostrendi jaksolla 2000–2006 on melko samanlainen kuin 1990–2000, mutta vuotuinen muutos oli edellisellä jaksolla pienempi eli -0,2 % ja
Netto endringer i arealdeke 2000–2006 i Europa – (venstre) total arealendring i hektar og (høyre) endring i prosent
Maanpeitteen nettomuutos Euroopassa vuosina 2000–2006; kokonaispinta-alan muutos hehtaareina (vasemmalla) ja prosentuaalinen muutos (oikealla)
Netto endringer i arealdekke 2000–2006 i Europa (total arealendring i hektar)
Nettomuutos maapeite (% Alkuperäisestä vuonna 2000)
Netto endringer i arealdekke 2000–2006 (endring i prosent)
Nettomuutos maapeite 2000-2006(hehtaareina)
Generelt har det skjedd en ekspansjon av byer og tettbygde områder på bekostning av alle andre typer arealdekke, med unntak av skoger og vannmasser.
Maaperän orgaaninen aines on merkittävä terrestriaalinen hiilinielu ja siten tärkeä ilmastonmuutoksen hillinnässä.
Urbanisering og ekspanderende transportnett splitter opp habitater og gjør derved dyre- og plantebestander mer sårbare for lokal utryddelse på grunn av hindringer i migrasjon og spredning.
Siten maaperän hiilen vähenemistä tapahtuu silloin, kun näitä järjestelmiä muunnetaan. Näiden luontotyyppien vähenemiseen liittyy myös alentunut veden pidätyskyky, tulva- ja eroosioriskin kasvu sekä virkistyskäytön vähentynyt houkuttelevuus.
Beitemark og blandet landskap
Osittain luonnonvarainen kasvillisuus
Halvnaturlig vegetasjon
Avoimet kankaat ja kalliomaat
Datadekning er for alle de 32 medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået – med unntak av Hellas og Storbritannia – og de 6 samarbeidslandene til Det europeiske miljøbyrået.
Tiedot kattavat kaikki 32 EEA -maata (paitsi Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä 6 EEA -yhteistyömaata.
De europeiske emnesentra, ETC, Arealbruk og arealinformasjon (
EEA, Maankäytön ja paikkatiedon teemakeskus
Endringer i arealbruk er pådriver for tap av biologisk mangfold og forringelse av jordfunksjoner
Metsät ovat ratkaisevan tärkeitä luonnon monimuotoisuudelle ja ekosysteemipalvelujen tarjonnalle.
De viktigste typer arealdekke i Europa er skog, 35 %, dyrkbar jord, 25 %, beitemark, 17 %, halvnaturlig vegetasjon, 8 %, vannmasser,
Ne tarjoavat elinympäristöjä kasvi- ja eläinkunnalle, suojelevat maaperää eroosiolta ja tulvilta, sitovat hiiltä, säätelevät ilmastoa ja niillä on suuri virkistys- ja kulttuuriarvo.
Skog er den mest utbredte naturlige vegetasjon i Europa, men de gjenværende skoger i Europa er lang fra uforstyrrede (D).
Euroopan metsäpinta-alasta katsotaan tällä hetkellä vain viiden prosentin olevan suojassa ihmisen vaikutukselta (D).
De fleste blir tungt utnyttet.
EU:ssa suurimmat vanhojen metsien alueet löytyvät Bulgariasta ja Romaniasta (28).
Utnyttet skog mangler typisk større mengder døde trær og gamle trær som habitat for arter, og de har ofte en høy andel ikke-hjemmehørende tresorter (for eksempel douglasgran).
Vanhojen metsien väheneminen yhdessä metsien lisääntyneen pirstoutumisen kanssa selittää osittain monen Euroopassa tärkeänä pidetyn metsälajin suojelun jatkuvaa heikkoa tasoa.
En andel på 10 % gammelskog har vært foreslått som et minimum for å opprettholde levedyktige bestander av de viktigste skogsartene (27).
Koska todellinen lajin sukupuuttoon kuoleminen saattaa tapahtua kauan sen aiheuttaneen elinympäristöjen pirstoutumisen jälkeen, edessämme on "ekologinen velka" – noin tuhannen vanhojen boreaalisten metsien lajin on arvioitu olevan vakavassa vaarassa kuolla sukupuuttoon pitkällä aikavälillä (29).
Grad av intensitet i skogbruket – Netto uttaksgrad i 2005
Metsätalouden intensiteetti. Nettokorjuuaste vuonna 2005
1990Netto årlig tilvekst
2000Vuosittaiset hakkuut
Utnyttelsesgrad (årlig hogst uttrykt som prosent av årlig tilvekst) i 2005
Käyttöaste (vuotuinen hakkuu prosentteina vuotuisesta kasvusta) vuonna 2005
Ikke rapportert kombinert med oppsplitting av gjenværende skogbestander, forklarer delvis den fortsatt ugunstige bevaringsstatus for mange skogsarter av europeisk interesse.
Positiivista on se, että nykyinen koko puunkorjuu jää selvästi alle vuotuisen kasvun ja metsien kokonaispinta-ala kasvaa.
Siden arter faktisk kan dø ut lenge etter habitatsoppsplittelsen som forårsaker utslettelse, står vi overfor en ”økologisk gjeld” – rundt 1 000 boreale gammelskogsarter er blitt fastsatt som alvorlig utrydningstruet på lang sikt (29).
Tätä tukevat sekä sosioekonominen kehitys että metsänhoitoa parantavat kansalliset aloitteet, joita koordinoidaan 46 maan ja EU:n ministeritason yhteistyöfoorumissa nimeltä "Forest Europe" (30).
På pluss-siden forblir det nåværende totale uttak av tømmer godt under den årlige gjenvekst og totale økninger i skogsområder.
Metsänhoidolla ei vain pyritä turvaamaan puutavaran tuottoa vaan se ottaa huomioon useita metsän toimintoja.
Skogsforvaltning er ikke bare rettet mot å sikre uttak av tømmer, men tar et bredt spekter av skogsfunksjoner med i betraktning, og tjener således som et rammeverk for bevaring av biologisk mangfold og opprettholdelse av økosystemtjenester i skogen.
Siten se toimii kehikkona luonnon monimuotoisuuden säilyttämiselle ja metsien ekosysteemipalvelujen ylläpidolle.
Likevel gjenstår det mange temaer å ta opp.
Tästä huolimatta monet kysymykset ovat vielä ratkaisematta.
En nyere EU-grønnbok (31) fokuserer på klimaendringers mulige implikasjoner for skogsforvaltning og vern av skog i Europa og på å forbedre overvåking, rapportering og kunnskapsdeling. Det er også bekymringer om fremtidig skogstilbud og -etterspørsel i de 27 EU-landene, gitt de planlagte økninger i bioenergiproduksjon (32).
EU:n äskettäinen vihreä kirja (31) kohdistuu ilmastonmuutoksen vaikutuksiin metsien hoidossa ja suojelussa Euroopassa sekä seurannan, raportoinnin ja tiedonvaihdon kohentamiseen.
Omtrentlig fordeling av kulturlandskap med prioriterte naturtyper (High Nature Value, HNV) i de
Luontoarvoiltaan arvokkaan (HNV) maatalousmaan arvioitu jakauma EU-27-maissa (E)
Kulturlandskap er i tilbakegang, men forvaltningen intensiveres: artsrike naturbeiteområder er i nedgang
Maanviljelyksen pinta-ala pienenee mutta viljely voimaperäistyy: runsaslajiset niityt ovat vähenemässä
Begrepet økosystemtjenester er sannsynligvis mest opplagt for landbruket.
Ekosysteemipalvelujen käsite on luultavasti selkein maataloudessa.
Det primære mål er matforsyning, men kulturlandskap leverer mange andre økosystemtjenester.
Ensisijainen tavoite on ruuan tuottaminen, mutta viljelysmaa tarjoaa monia muita ekosysteemipalveluja.
Europas tradisjonelle kulturlandskaper er en viktig kulturarv, trekker til seg turisme og gir muligheter for friluftsliv.
Euroopan perinteiset maatalousmaisemat ovat merkittävä kulttuuriperintö, houkuttelevat matkailijoita ja tarjoavat ulkoilumahdollisuuksia.
Jorda i kulturlandskaper spiller en sentral rolle i kretsløp for næringsstoffer og vann.
Viljelymaan maaperällä on keskeinen rooli ravinteiden ja veden kiertokulussa.
Europeisk landbruk karakteriseres av en todelt trend: storskala intensivering i noen regioner, og nedlegging av dyrket mark i andre.
Euroopan maataloudelle on ominaista kaksi kehityslinjaa: laajamittainen voimaperäistäminen joillakin alueilla ja maan jääminen pois viljelykäytöstä toisaalla.
Intensivering tar sikte på høyere utbytte og fordrer investeringer i maskineri, drenering, gjødsling med mineralgjødsel og kjemiske plantevernmidler.
Voimaperäistämisellä pyritään satojen lisäämiseen ja se edellyttää investointeja koneisiin, salaojitukseen, lannoitteisiin ja torjunta-aineisiin.
Det forbindes også ofte med forenklet vekselbruk.
Siihen on myös usein liittynyt yksinkertaistettu vuoroviljely.
Der sosioøkonomiske og biofysiske forhold ikke muliggjør dette, forblir landbruket ekstensivt eller gis opp.
Jos sosiaalistaloudelliset ja biofysikaaliset olosuhteet eivät salli tätä, maatalous pysyy laajaperäisenä tai siitä luovutaan.
Denne utviklingen har vært drevet av en kombinasjon av faktorer, inkludert teknisk nyskapning, politisk støtte og internasjonal markedsutvikling, så vel som klimaendringer, demografiske tendenser og livsstilendringer.
Tämän kehityksen taustalla on useiden tekijöiden yhdistelmä: teknologiset innovaatiot, poliittinen tuki ja kansainvälisten markkinoiden kehitys sekä ilmastonmuutos, väestönkehitys ja elintapojen muutokset.
Konsentrasjonen og optimaliseringen av landbruksproduksjon har hatt viktige konsekvenser for biologisk mangfold, hvilket tydelig går fram av den reduserte mengden fugler og sommerfugler i kulturlandskap.
Maataloustuotannon keskittymisellä ja optimoinnilla on ollut merkittäviä vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen, mikä ilmenee maatalousympäristön lintujen ja perhosten lukumäärän vähenemisessä.
Omtrentlig fordeling av kulturlandskap med prioriterte naturtyper (High Nature Value, HNV) i Europa
Luontoarvoiltaan arvokkaan (HNV) maatalousmaan arvioitu jakauma Euroopassa
Kulturlandskap med prioriterte naturtyper (HNV), %
Valtaosa, noin 80 %, luontoarvoiltaan arvokkaasta (High Nature Value, HNV)
Mesteparten av kulturlandskapet med prioriterte naturtyper (High Nature Value, ”høy naturverdi”, HNV), omtrent 80 %, er
Loput 20 % on suojeltu maatalousmaasta ei kuulu suojelualueisiin (
Viktige fugleområder
Tärkeät lintualueet
Utenfor datadekning
Ulkopuolella tiedot kattavuus lintu- ja luontodirektiiveillä.
Overslaget er basert på arealdekkedata (CORINE, 2000) og sett med tillegsdata om biologisk mangfold med varierende basisår (cirka i henhold til EUs Habitat- og Fugledirektiver.
EU:n luontodirektiivin mukaisia yhteisön tärkeinä pitämiä luontotyyppejä on 261 ja kuusikymmentäyksi niistä liittyy
til landbruksforvaltning, hovedsakelig beiting og slått (
maatalouteen, lähinnä laiduntamiseen ja niittoon (
) indikerer at bevaringsstatus for disse til anslått dekke med kulturlandskap med HNV innen piksler på 1 km På grunn av feilmarginene i tolkningen av arealdekkedata, er det best å behandle disse tallene som sannsynligheter for forekomst heller enn arealdekkeoverslag.
-maatalousmaan arvioitua kattavuutta 1 km2 soluissa. Maanpeitetiedon tulkinnan virhemarginaalien takia näitä lukuja on parempi pitää esiintymisen todennäköisyyksinä kuin arvioina maanpeitteestä.
Forekomst av kulturlandskap med prioriterte naturtyper (HNV) i de rosa, lilla og oransje områdene er sikrest, ettersom disse skildringene er basert på faktiske data om habitater og arter.
Varminta HNV–maatalousmaan esiintyminen on vaaleanpunaisilla, purppuraisilla ja oransseilla alueilla, koska niiden rajaukset perustuvat todellisiin luontotyyppien ja lajien tietoihin.
h kulturlandskapshabitatene er mer ugunstig enn for alle andre.
osoittavat, että maatalouden elinympäristöjen suojelun taso on huonompi kuin muiden.
Potensielt gunstige tiltak i henhold til forskriften om bygdeutvikling i ).
Edelleen suurin osa YMP -tuesta hyödyttää intensiivisimpiä tuotantoalueita h); SEBI-indikaattori 20 ( i ).
Nedfall av eutrofierende og landbrukssystemene (36
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus ja viljelytapoja (36
Å frakople subsidier fra produksjon (F
Tukien irrottaminen tuotannosta (F
) og forsurende substanser, inkludert nitrogenoksid (NO
Epäpuhtauksien sekoitukseen tuo lisänsä rehevöittävien ja happamoittavien aineiden laskeuma, jossa on typen oksideja (NO
Intensivering av landbruket truer ikke bare det biologiske mangfold på og over bakken i kulturlandskapet, men også det biologiske mangfold under bakken i kulturlandskapets jord.
Maatalouden tehostuminen aiheuttaa uhkia monimuotoisuudelle, ei vain viljelysmailla vaan myös monimuotoisuudelle viljelysmaiden maaperässä.
Den totale vekta på mikroorganismer i jorda under en hektar med naturbeiteområde kan overstige 5 tonn – like tungt som en mellomstor elefant – og overgår ofte biomassen over bakken.
Lauhkealla vyöhykkeellä hehtaarin kokoisen niityn maaperän mikro-organismien kokonaispaino voi ylittää viisi tonnia – yhtä paljon kuin keskikokoinen elefantti painaa – ja usein ylittää maanpäällisen biomassan painon.
Denne flora og fauna er involvert i de fleste av de sentrale jordfunksjoner.
Nämä eliöt ovat mukana useimmissa tärkeimmistä maaperän toiminnoista.
Jordbevaring er derfor en vesentlig miljøinteresse ettersom jordforringelsesprosesser er utbredt i EU-området (se Kapittel 6).
Maaperän suojelu on näin ollen merkittävä ympäristöhuolenaihe koska maaperän laadun huonontumisprosessit ovat yleisiä EU:ssa (katso luku 6).
I 2010 er imidlertid 10 % av det naturlige økosystemområdet i de 32 medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået fortsatt gjenstand for sur nedbør i mengder og grad som overstiger kritisk belastningsgrense.
Vuonna 2010 EEA-32 -maiden ekosysteemien alueesta 10 % on kuitenkin edelleen kriittisen kuorman ylittävän happaman laskeuman kohteena.
Med nedgang i svovelutslipp, er nitrogenutslipp fra landbruket nå den viktigste forsurende komponenten i lufta vår (39).
Kun rikkipäästöt vähenevät, ovat maatalouden typpipäästöt nyt tärkein happamoittava tekijä ilmassa (39).
Økt bioenergiproduksjon – for eksempel i sammenheng med EUs mål om å øke andelen fornybar energi som brukes i transport til 10 % innen 2020 (37) – har også skrudd opp belastningen på kulturlandskapssressurser og biologisk mangfold.
Lisääntyvä bioenergian tuotanto – esimerkiksi osana EU:n tavoitetta lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta liikenteessä kymmeneen prosenttiin vuoteen 2020 mennessä (37) – on myös lisännyt paineita maatalouden resursseja ja monimuotoisuutta kohtaan.
Omlegging av dyrket mark til visse typer avlinger som brukes til biologisk brennstoffsproduksjon fører til intensivering når det gjelder gjødsling og bruk av kjemiske plantevernmidler, økt forurensningsbelastning og ytterligere tap av biologisk mangfold.
Maan ottaminen tietyntyyppisten biopolttoainekasvien tuotantoon johtaa tehostuneeseen lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöön, lisääntyneeseen saastekuormaan ja etenevään luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen.
Mye avhenger av hvor omleggingen skjer, og i hvilken grad europeisk produksjon bidrar til å nå målsettingen for biologisk brennstoff.
Paljon riippuu siitä, missä viljelymaan käyttötarkoituksen muuttamista tapahtuu ja missä määrin eurooppalainen tuotanto on mukana biopolttoainetavoitteen saavuttamisessa.
Det som er tilgjengelig av informasjon antyder at tendensen til at landbruk konsentreres i de mest produktive områdene, så vel som tendensene til ytterligere intensivering og større produktivitet, sannsynligvis vil fortsette (38).
Käytettävissä olevien tietojen mukaan suuntaus kohti maatalouden keskittymistä parhaiten tuottaville alueille sekä kohti etenevää voimaperäisyyden ja tuottavuuden kasvua todennäköisesti jatkuu edelleen (38).
Landbruket er også en viktig kilde til eutrofiering gjennom utslipp av overflødig nitrogen og fosfor.
Makean veden vesistöjen fosfori on peräisin pääasiassa maatalouden valumista ja yhdyskuntajätevesien puhdistamojen päästöistä.
Begge brukes som næringsstoffer.
Nykyiset pitoisuudet ylittävät silti usein rehevöitymistä aiheuttavan vähimmäistason.
Næringsbalansen i landbruket har for mange EU-lands vedkommende blitt forbedret i løpet av de senere år, men mer enn 40 % av sensitive terrestriske økosystemområder og ferskvannsøkosystemområder er fortsatt utsatt for nedfall av nitrogen utover kritisk belastningsgrense.
Joissakin vesistöissä pitoisuudet edellyttävät merkittäviä parannustoimenpiteitä vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) mukaisen hyvän tilan saavuttamiseksi.
Terrestriske økosystemer og ferskvannsøkosystemer belastes fortsatt, til tross for redusert forurensning
Maan käyttötarkoituksen muuttamisen ja hyväksikäytön suorien vaikutusten lisäksi luonnon monimuotoisuuteen vaikuttaa epäsuorasti ja kumulatiivisesti ihmisen toiminta kuten maatalous, teollisuus, jätteen synty ja liikenne etenkin ilman, maaperän ja veden pilaantumisen kautta.
Bortsett fra de direkte virkningene av omlegging av dyrket mark og arealutnyttelse, forårsaker menneskelige aktiviteter som landbruk,
Maaperään tai pohja- ja pintaveteen päätyy monenlaisia epäpuhtauksia kuten liiat ravinteet, torjunta-aineet, mikrobit, teollisuuskemikaalit, metallit
Fosfor i ferskvannssystemer stammer hovedsakelig fra avløp fra landbruket og utslipp fra kommunale kloakkrenseanlegg. Det har vært en betydelig nedgang i fosfatkonsentrasjoner i elver og innsjøer, hovedsakelig på grunn av den gradvise gjennomføring av EUs direktiv om rensing av avløpsvann fra byområder (41) siden
Suurimmat haasteet vesipolitiikan puitedirektiivin (17) mukaisen hyvän tilan saavuttamisessa vuoteen 2015 mennessä tulevat olemaan monissa Euroopan vesistöissä todetun liiallisen ravinnepitoisuuden vähentäminen sekä kytkeytyneisyyden ja hydromorfologisten
Overskridelser av kritisk eutrofieringsbelastning grunnet nedfall av næringsnitrogen i 2000
Ravinnetypen laskeuman aiheuttamat rehevöitymisen kriittisen kuormituksen ylitykset vuonna 2000
Overskridelser av kritisk eutrofieringsbelastning grunnet nedfall av næringsnitrogen i 2010
Ravinnetypen laskeuman aiheuttamat rehevöitymisen kriittisen kuormituksen ylitykset vuonna 2010
Overskridelse av kritisk næringsstoffbelastning, 2000 a
Ravinteiden kriittisten kuormitusten ylittyminen vuonna 2000
Overskridelse av kritisk næringsstoffbelastning, 2010
Ravinteiden kriittisten kuormitusten ylittyminen vuonna 2010
> 1 200 Utenfor datadekning
> 1 200 Ulkopuolella tiedot kattavuus
Utenfor datadekning
Ulkopuolella tiedot kattavuus
Resultatene ble beregnet med bruk av databasen 2008 Critical Loads (2008 Kritisk belastning) som drives av Coordination Centre for Effects, CCE (Koordineringssenteret for virkninger) og programmet Ren luft i Europa (j) (k). Tyrkia er ikke inkludert i analysen på grunn
Tulokset laskettu käyttäen 2008 Kriittiset kuormitukset -tietokantaa, josta vastaa vaikutusten koordinointikeskus (Coordination Centre for
Resultatene ble beregnet med bruk av databasen 2008 Critical Loads (2008 Kritisk belastning) som drives av Coordination Centre for Effects, CCE (Koordineringssenteret for virkninger) og programmet Ren luft i Europa (j) (k).
Tulokset laskettu käyttäen 2008 Kriittiset kuormitukset -tietokantaa, josta vastaa vaikutusten koordinointikeskus (Coordination Centre for j j k).
Tyrkia er ikke inkludert i analysen på grunn a v utilstrekkelige data for å beregne kritiske belastningsmengder.
Turkki ei k). Turkki ei
Malta var ingen data tilgjengelige.
Maltan tietoja ei ollut saatavilla.
Andel av fiskebestander innenfor og utenfor sikre biologiske grenser tidlig på 1990-tallet.
Turvallisten biologisten rajojen sisällä ja ulkopuolella olevien kalakantojen osuudet olosuhteiden palauttaminen.
Nåværende konsentrasjoner overgår imidlertid ofte minimumsnivået for eutrofiering.
Tämä vaatii myös erityisiä poliittisia toimia, joilla edelleen parannetaan ympäristönäkökohtien yhdentämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
I noen vannmasser er de av slikt omfang at betydelige forbedringer vil kreves for å oppnå god vanntilstand i henhold til EUs rammedirektiv for vann (WFD).
Lisäksi nitraattidirektiivin täysimääräinen toimeenpano sekä lintu- ja luontodirektiivien noudattaminen ovat keskeisiä vesipolitiikan puitedirektiiviä tukevia poliittisia toimenpiteitä.
Barentshavet (“Arktisk øst”)
Luoteinen Jäämeri
Det keltiske hav og vestre del av Den engelske kanal
Kelttimeri ja läntinen Kanaali
Forvaltningsplaner for nedbørsfelt som medlemslandene har lagt opp i henhold til EUs rammedirektiv for vann, som skal være gyldig og iverksatt innen 2012, vil måtte innlemme en rekke kostnadseffektive tiltak for å takle alle kilder til næringsstoff-forurensning.
X alusten päästöistä – on kasvussa ja se on 30 % tai enemmän mereen tulevasta
Atlanterhavet rundt den iberiske halvøy
Iberian niemimaata ympäröivä Atlantti
Andel av fiskebestander innenfor og utenfor sikre biologiske grenser, 2008
Turvallisten biologisten rajojen sisällä ja ulkopuolella olevien kantojen osuudet 2008
), med opprinnelse fra landbruket, og NO fra
ICES ja GFCM -kalastusalueet
3 x utslipp fra skipsfart – øker og kan utgjøre 30 % eller mer av den totale
Turvallisten rajojen sisällä olevat kaupalliset kannat
Antall overbeskattede bestander nitrogenbelastningen på havoverflaten.
Sen odotetaan yhä yleistyvän ilmastonmuutoksen aiheuttaman meren lämpötilan nousun takia.
Den generelle fiskerikommisjon for Middelhavet, GFCM (Det internasjonale råd for havforskning, ICES ( m), n), SEBI-indikator 21 ( o ).
, SEBI-indikaattori 21 (
Det marine miljø er også tungt påvirket av fiskeriene.
Myös kalastus vaikuttaa voimakkaasti meriympäristöön.
Natur o atur og biolo g biologisk m gisk man angfold gfo ld er prosentsatsen på fiskebestander utenfor sikre biologiske grenser på rundt 60 %, med fire av seks områder der prosentsatsen på
Luonto ja ja luonnon monimuotoisuus luonnon monimuotoisuus itäisellä Jäämerellä ja 62 % Biskajanlahdella. Välimerellä turvallisten biologisten rajojen ulkopuolella olevien kantojen osuus on noin 60 % ja
Invaderende fremmede arter kan bli en trussel i denne sammenheng.
Globalisaatio johtaa myös alueellisesti väärin sijoittuneisiin luonnonvarojen käytön vaikutuksiin.
Deres spredningskapasitet og potensial til å bli invaderende forsterkes av globaliseringen, gjennom handel, kombinert med klimaendringer og den økte sårbarheten ved monokulturer i landbruket.
Esimerkiksi Euroopan kalakantojen väheneminen ei ole johtanut paikalliseen ruuan puutteeseen vaan se on korvattu lisäämällä riippuvuutta tuonnista.
Overbeskatning fører ikke bare til reduksjon av totale bestander av kommersielle arter, men påvirker også alders- og størrelsesfordeling innen fiskebestander, så vel som artssammensetningen i det marine økosystem.
Liikakalastus ei vain pienennä kaupallisten lajien kantoja, vaan vaikuttaa myös kalapopulaatioiden ikä- ja kokojakaumiin sekä meren ekosysteemin lajikoostumukseen.
Gjennomsnittsstørrelsen på fisk som fiskes har gått ned, og det har også vært en alvorlig nedgang i antallet store predatorbestander som er høyt oppe i næringskjeden (46).
Pyydettyjen kalojen keskikoko on laskenut, ja myös ylempien trofiatasojen isojen petokalojen lajimäärä on vakavasti vähentynyt (46).
Konsekvensene av dette for det marine økosystem forstås fortsatt dårlig, men kan vise seg å bli betydelig.
Tämän vaikutuksia meren ekosysteemiin ymmärretään vielä huonosti, mutta ne voivat olla huomattaviakin.
Videre kan den raskt økende etterspørsel etter biologisk brennstoff ytterligere forstørre Europas globale fotavtrykk (se Kapittel 6).
Lisäksi nopeasti kasvava biopolttoaineiden kysyntä voi lisätä Euroopan globaalia ekologista jalanjälkeä (katso luku 6).
Slike trender øker belastningen på globale ressurser (se Kapittel 7).
Tällaiset trendit lisäävät painetta maapallon resursseihin (katso luku 7).
Selv om EUs felles fiskeripolitikkreform (CFP-reformen) i 2002 erklærte bevaringsmål, er det viden kjent at disse ikke er nådd.
Vaikka yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) uudistus 2002 totesi suojelutavoitteet, on laajalti tunnustettu, ettei niitä ole saavutettu.
EU-grønnboken om å reformere EUs felles fiskeripolitikk i 2009 etterspurte en total reform av måten fiskeriene forvaltes på (47).
EU:n vihreä kirja kalastuspolitiikan uudistamisesta vuodelta 2009 vaati kalastuksen hoidon täydellistä uudistusta (47).
Den erkjenner overfiske, overkapasitet i fiskeflåten, tunge subsidier, liten økonomisk motstandsdyktighet og en nedgang i den biomasse av fisk som fiskes av europeiske fiskere.
Se tunnustaa liikakalastuksen, laivaston ylikapasiteetin, vahvat tuet, alhaisen taloudellisen kestävyyden ja eurooppalaisten kalastajien pyydystämän kalan biomassan laskun.
Dette markerer et viktig skritt mot implementeringen av en økosystembasert tilnærming som regulerer menneskelig utnyttelse av marine ressurser fra et mye videre økosystemtjenesterelatert perspektiv.
Tämä on merkittävä askel kohti ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan käyttöönottoa, mikä säätelee ihmisten meren resurssien hyväksikäyttöä paljon laajemmasta ekosysteemipalvelunäkökulmasta.
Å opprettholde biologisk mangfold, også på globalt nivå, er avgjørende for mennesker
Kaiken kaikkiaan luonnon monimuotoisuuden lukuisat hyödyt ihmisen hyvinvoinnille ovat yhä selvempiä.
Det er en livsviktig ressurs som må forvaltes på en bærekraftig måte og ytes vern, slik at det biologiske mangfold i neste omgang verner oss og planeten.
Se on tärkeä resurssi, jota on hoidettava kestävästi ja suojeltava, jotta se puolestaan suojelee meitä ja planeettaamme.
Samtidig forbruker Europa nå to ganger så mye som egne arealer og havområder kan produsere.
Eurooppa kuluttaa nykyisin kaksi kertaa niin paljon kuin sen maa ja meret voivat tuottaa.
Det å bringe disse realiteter i overensstemmelse, er kjernen av den foreslåtte EU 2050-visjonen og det overordnete mål for 2020; å oppnå framgang fordrer aktivt engasjement fra alle innbyggerne – ikke bare de økonomiske sektorer og de aktører som framheves i denne gjennomgangen.
Näiden tosiasioiden yhteensovittaminen on ehdotettujen EU:n vision 2050 ja päätavoitteen 2020 ytimessä; edistymisen aikaansaaminen edellyttää kaikkien kansalaisten aktiivista osallistumista – ei vain niiden talouden sektorien ja toimijoiden, jotka on erityisesti tuotu esille tässä arvioinnissa.
Tap av biologisk mangfold har til slutt omfattende konsekvenser for mennesker gjennom virkninger på økosystemtjenestene.
Luonnon monimuotoisuuden vähenemisellä on vaikutuksia ekosysteemipalveluihin ja sitä kautta äärimmäisen kauaskantoisia seurauksia ihmisille.
Storskalakultivering og -drenering av naturlige systemer har ført til økte karbonutslipp til lufta og samtidig redusert karbon- og vannretensjonskapasitet.
Laajamittainen viljely ja luonnon järjestelmien kuivattaminen on kasvattanut hiilidioksidipäästöjä ilmaan ja samalla vähentänyt hiilidioksidin ja veden pidätyskykyä.
Økt avstrømmingshastighet kombinert med økt nedbør som resultat av klimaendringer, er en farlig cocktail som flere og flere mennesker har fått erfare i form av alvorlig flom.
Kasvanut valumien nopeus yhdessä ilmastonmuutoksen seurauksena lisääntyvien sateiden kanssa on vaarallinen yhdistelmä, jonka yhä useammat ihmiset ovat saaneet kokea vakavina tulvina.
Biologisk mangfold påvirker velferd også gjennom å påvirke fritidsmuligheter og tiltalende landskaper, et forhold som i stigende grad erkjennes i byplanlegging og annen arealplanlegging.
Luonnon monimuotoisuus vaikuttaa hyvinvointiin myös tarjoamalla virkistysmahdollisuuksia ja miellyttävän maiseman. Tämä on yhä lisääntyvässä määrin tunnustettu kaupunkisuunnittelussa ja maankäytön suunnittelussa.
Mindre opplagt kanskje, men like viktig, er forholdet mellom fordelingsmønstre til arter og habitater og vektorbårne sykdommer.
Ehkä vähemmän ilmeinen mutta yhtä tärkeä on lajien ja luontotyyppien levinneisyyden ja eliöiden levittämien tautien suhde.
Den samlede påvirkningen av Europas ressursforbruk på miljøet blir stadig større
Euroopan luonnonvarojen käytön kokonaisympäristövaikutukset jatkavat kasvuaan
Europa er sterkt avhengig av naturressurser (A) for å drive sin økonomiske utvikling.
Eurooppa nojautuu vahvasti luonnonvaroihin (A) ruokkiakseen taloudellista kehitystään.
Tidligere og nåværende produksjons- og forbruksmønstre har skapt betydelig velstandsvekst over hele Europa.
Entiset ja nykyiset tuotanto- ja kulutustavat ovat pohjustaneet vaurauden merkittävää kasvua kaikkialla Euroopassa.
Imidlertid er bekymringer om disse mønstrenes bærekraft nå stigende, særlig når det gjelder konsekvensene relatert til ressursforbruk og -overforbruk.
Huoli näiden tapojen kestävyydestä on kuitenkin kasvamassa etenkin kun ajatellaan resurssien käytön ja liikakäytön vaikutuksia.
Vurderingen av naturressurser og avfall i dette kapitlet utfyller vurderingen av biotiske naturressurser i det foregående kapittel ved å fokusere på materielle, og ofte ikkefornybare, ressurser så vel som vannressurser.
Luonnonvarojen ja jätteiden arviointi tässä luvussa täydentää edellisen luvun bioottisten luonnonvarojen arviointia keskittymällä materiaalivaroihin, jotka usein ovat uusiutumattomia resursseja, sekä vesivaroihin.
Et livsløpsperspektiv på naturressurser tar opp flere miljørelaterte bekymringer når det gjelder produksjon og forbruk, og knytter bruken av ressurser til genereringen av avfall.
Elinkaarinäkökulma luonnonvaroihin tuo esille useita tuotantoon ja kulutukseen liittyviä ympäristöllisiä huolenaiheita, ja sitoo yhteen resurssien käytön ja jätteiden synnyn.
Mens både ressursforbruk og avfallsgenerering har særskilte utslag på miljøet, deler de to sakene mange av de samme drivkreftene – for det meste relatert til hvordan og hvor vi produserer og forbruker varer, og hvordan vi bruker naturkapital for å opprettholde økonomisk utvikling og forbruksmønstre.
Vaikka sekä luonnonvarojen käytöllä että jätteen synnyllä on erilaiset ympäristövaikutukset, näillä kahdella asialla on monta yhteistä taustavoimaa, jotka pitkälti liittyvät siihen, miten ja missä me tuotamme ja kulutamme hyödykkeitä ja miten käytämme luontopääomaa ylläpitämään taloudellista kehitystä ja kulutustapoja.
I Europa fortsetter ressursbruk og avfallsgenerering å vokse.
Resurssien käyttö ja jätteen syntyminen jatkavat kasvuaan Euroopassa.
Det er imidlertid betydelige nasjonale forskjeller i ressursbruk og avfallsgenerering per person, forårsaket hovedsakelig av forskjellige sosiale og økonomiske forhold så vel som varierende grad av miljøbevissthet.
Henkilöä kohti lasketuissa luonnonvarojen käytössä ja jätteen synnyssä on kuitenkin huomattavia kansallisia eroja, jotka johtuvat pääasiassa erilaisista yhteiskunnallisista ja taloudellisista olosuhteista sekä eroista ympäristötietoisuudessa.
Mens utvinning av ressurser i Europa har vært stabil i løpet av det siste tiåret, øker avhengigheten av import (1).
Vaikka luonnonvarojen käyttöönotto on Euroopassa ollut vakaata viime vuosikymmenen aikana, lisääntyy riippuvuus tuonnista (1).
Miljøproblemer knyttet til utvinning og raffinering av mange materialer og naturressurser er i ferd med å forflyttes fra Europa til de respektive eksporterende land.
Useiden materiaalien ja luonnonvarojen hyödyntämiseen ja prosessointiin liittyy ympäristöongelmia, jotka ovat siirtymässä Euroopasta niiden tuojamaihin.
Følgelig øker virkningene av forbruk og ressursutnyttelse i Europa på det globale miljø.
Näin ollen Euroopan aiheuttamat kulutuksen ja resurssien käytön vaikutukset globaaliin ympäristöön kasvavat.
Ettersom ressursforbruk i Europa overskrider lokal tilgjengelighet, gir Europas avhengighet av og konkurranse om ressurser andre steder i verden grunn til å stille spørsmål ved sikkerheten av Europas ressursforsyning på lang sikt. Nevnte avhengighet rommer potensial for fremtidige konflikter (2).
Koska luonnonvarojen käyttö Euroopassa ylittää paikallisen saatavuuden, Euroopan riippuvuus ja kilpailu muualta maailmasta hankittavista resursseista herättää kysymyksiä resurssien tarjonnan varmuudesta Euroopan kannalta pitkällä aikavälillä ja tuo mukanaan mahdollisuuden konflikteihin tulevaisuudessa (2).
Livsløpskjede: utvinning – produksjon – forbruk – avfall materialer og energi fra avfall, redusere utslipp og gjenbruke arealer som alt er utviklet.
Elinkaaren vaiheet: käyttöönotto — tuotanto — kulutus — jätteet ei vaikuta vain ympäristöpolitiikkaan, vaan myös suurimpaan osan eri sektorien politiikoista kuin jätteestä tuotettuja materiaaleja ja energiaa hyödynnetään, päästöjä vähennetään ja jo rakennettua maata käytetään uudelleen.
EUs tematiske strategi om forebygging og gjenvinning av avfall (3) og EUs tematiske strategi for bærekraftig bruk av naturressurser (4). Videre
EU yhdistää jäte- ja luonnonvarojen käytön politiikat jätteiden syntymisen
I tillegg er vann som en fornybar naturressurs dekket av EUs rammedirektiv for vann (6) som tar sikte på å sikre forsyninger av overflatevann og grunnvann av god kvalitet i en grad som er tilstrekkelig for bærekraftig, balansert og fordelingsmessig rettferdig bruk av vann.
Lisäksi vesi uusiutuvana luonnonvarana kuuluu vesipolitiikan puitedirektiiviin, (6) jonka tavoitteena on varmistaa kestävää, tasapainoista ja oikeudenmukaista veden käyttöä ajatellen hyvälaatuisen pinta- ja pohjaveden riittävä tarjonta.
Bredere vurderinger av vannmangel i sammenheng med bærekraftig forbruk og produksjon samt klimaendringer, så vel som styrket forvaltning av etterspørsel, krever en bedre informasjonsbase og videre politisk utvikling.
Tämän lisäksi laajempi veden niukkuuden tarkastelu kestävän kulutuksen ja tuotannon ja ilmastonmuutoksen näkökulmista samoin kuin kysynnän hallinnan vahvistaminen edellyttävät aikaisempaa parempaa tietopohjaa ja toimintalinjojen edelleen kehittämisestä.
Det europeiske miljøbyrå, EEA, De europeiske emnesentra ETC, Bærekraftig forbruk og produksjon.
EEA, Kestävän kulutuksen ja tuotannon teemakeskus (ETC on Sustainable Consumption and Production).
Avfallshåndtering skifter fra deponering til gjenvinning og forebygging
Jätehuolto jatkaa siirtymistä hävittämisestä kierrätykseen ja ehkäisyyn
Ethvert samfunn som har opplevd rask vekst i næring og forbruk står overfor problemer med bærekraftig avfallshåndtering, og for Europa fortsetter denne problematikken å være kilde til betydelig bekymring.
Euroopan tavoitteena on purkaa taloudellisen kasvun ja ympäristön huononemisen välinen kytkentä
Avfallshåndtering har vært i fokus av EUs miljøpolitikk siden 1970-årene.
Jätehuolto on ollut EU:n ympäristöpolitiikan kohteena vuodesta 1970.
Disse miljøpolitiske retningslinjene, som i stigende grad krever reduksjon, gjenbruk og gjenvinning av avfall, bidrar til å ”slutte den sirkel” som materielt forbruk utgjør gjennom hele økonomien, ved å tilføre materialer gjenvunnet av avfall til produksjon.
Tällainen politiikka, joka kasvavasti vaatii jätteiden vähentämistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä, on osaltaan sulkemassa materiaalien käytön ympyrää koko talouden mitassa tarjoamalla jätteistä saatavia materiaaleja tuotannon käyttöön.
EU har satset på å redusere avfallsmengden som genereres, men lykkes så langt ikke.
EU on sitoutunut vähentämään jätteen syntymistä, muttei ole onnistunut siinä.
Utviklingen i avfallsløpene som det fins tilgjengelige data for, indikerer behovet for å redusere den totale avfallsgenerering for å sikre en ytterligere reduksjon av miljøpåvirkninger.
Trendit niistä jätevirroista, joista tietoja ovat saatavilla, osoittavat tarpeen vähentää absoluuttisesti jätteiden syntymistä varmistamaan ympäristövaikutusten lisävähennykset.
I 2006 produserte de 27 EU-landene cirka 3 milliarder tonn avfall – et gjennomsnitt på 6 tonn per person.
Vuonna 2006 tuotettiin EU-27 -maissa noin kolme miljardia tonnia jätettä eli keskimäärin kuusi tonnia henkilöä kohti.
Det er betydelige forskjeller i avfallsmengden landene imellom, opp til en faktor på 39 mellom medlemslandene i EU, for en stor del på grunn av forskjellige næringsrelaterte og sosioøkonomiske strukturer.
Jätemäärissä on huomattavia eroja jäsenmaiden välillä, jopa kertoimella 39, mikä johtuu suurelta osin erilaisista teollisuus- ja sosioekonomisista rakenteista.
I det siste er livsløpstankegangen blitt introdusert som veiledende prinsipp for ressurshåndtering.
Myös yhdyskuntajätteen määrä henkilöä kohti vaihtelee kertoimella 2,6 maiden välillä, ja keskimäärä oli 524 kg/henkilö EU-27 -maissa vuonna 2008.
Miljøvirkninger vurderes for hele livsløpet til produkter og tjenester for å unngå eller minimalisere forflytninger av miljøbelastningen mellom forskjellige faser i livsløpet og fra ett land til et annet – med hjelp av markedsbaserte midler der mulig.
Jaksolla 2003–2008 se on kasvanut 27:ssä niistä 35:sta maasta, jossa sitä on tarkasteltu.
Livsløpstankegangen påvirker ikke bare miljøpolitikken, men også det meste av sektor- eller bransjerelatert politikk – ved å ta i bruk
Yhdyskuntajätteen määrän kasvu EU-27 -maissa on
Videre varierer kommunal avfallsgenerering per person med en faktor på 2,6 mellom landene, og utgjør 524 kg per person i snitt i 2008 i de
Viime aikoina elinkaariajattelu on otettu käyttöön perusperiaatteena resurssien hallinnassa.
Trender i bruk av materielle ressurser i EU-15 landene og i EU-12 landene, og offentlig avfallsgenerering i de 27 EU-landene, samenlignet med brutto innenlandsk nasjonalprodukt og befolkning
Materiaaliresurssien käytön trendit EU-15 -maissa ja EU-12 -maissa sekä yhdyskuntajätteen määrä EU-27 -maissa verrattuna bkt:hen ja väestöön kuitenkin ollut hitaampaa kuin bkt:n kasvu, mikä merkitsee suhteellista irtikytkentää tämän jätevirran osalta.
Kloakkslamgenerering øker også, for det meste i forbindelse med implementeringen av EUs direktiv om rensing av avløpsvann fra
Myös merien roskaantuminen (B) on Euroopan merien kasvava huolenaihe (10) (11) (12) Sen vaikutusten hallinta on sisällytetty
Avfall til sjøs (B) er også en kilde til økt bekymring når det gjelder havområder nær og utenfor det europeiske kontinent (10) (11) (12):
Ne liittyvät aikaisempiin käytäntöihin, kuten kaivos-, öljy-, kemian- ja sementtiteollisuuden hoitamattomiin jätteisiin, ja1990-luvun alun konfliktien seurauksiin (14).
Brutto nasjonalprodukt, BNP
20002005Yhdyskuntajätteen synty
a v importerte v arer) minus eksport ( vekt i masse a v eksporterte v ar er ).
a), Eurostat (kotimaisen materiaalien kulutuksen
, Eurostat (indikator for materielt forbruk i EU), Det europeiske miljøbyrå, EEA (offentlig
Jätettä myydään yhä enemmän rajojen yli, ja siitä suuri osa menee kierrätykseen tai materiaalin ja energian hyödyntämiseen.
Det er blitt anslått at omtrent 0,75 % av brutto a vfallsproduksjon, CSI 16
Yli kymmenen vuoden ajan raaka-aineiden hinnat ovat olleet korkeita tai kasvavia,
Naturressurser o aturressurser og g a v fall a v fall innenlandsk nasjonalprodukt i EU genereres av avfallshåndtering og
Luonnonvarat ja ja jätteet jätteet
24 milliarder euro og sysselsetter cirka en halv million mennesker. Således har EU rundt 30 % av verdens andel av øko-industri og 50 %
Kaatopaikalle sijoitetun yhdyskuntajätteen prosenttiosuus EEA-maissa 2003 ja 2008 jolloin jätteestä tulee yhä arvokkaampi resurssi.
Prosent av komunalt avfall som deponeres på fyllplasser i medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået i hhv. 2003 og 2008, og utviklingen av komunal avfallshåndtering i de 27 EU-landene fra 1995 til 2008
Samalla käytettyjen tavaroiden (esimerkiksi käytettyjen autojen) vienti ja niiden myöhempi tarkoitukseen sopimaton käsittely (esimerkiksi kaatopaikalle vienti) vastaanottavissa maissa voi edistää merkittävästi resurssien hävikkiä (C).
16 av verdens avfalls- og gjenvinningsindustri (
Kaatopaikalle sijoitetun yhdyskuntajätteen EEA-maissa
Utvikling av kommunal avfallshåndtering i de 27 EU-landene
Euroopan jätehuolto perustuu jätehierarkiaperiaatteeseen: jätteiden syntymisen ehkäiseminen, tuotteiden uudelleenkäyttö, kierrätys, hyödyntäminen mukaan lukien energian hyödyntäminen polttamalla ja loppusijoitus.
Miljøfarlig avfall og annet problemavfall blir også i stigende grad fraktet over grenser.
Jätettä pidetään entistä enemmän myös tuotannon resurssina ja energian lähteenä.
Eksport økte med en faktor på nesten fire mellom 1997 og 2005. Mesteparten av dette avfallet transporteres mellom EUs medlemsland.
Näillä eri jätehuoltotoimilla voi kuitenkin olla erilaisia ympäristövaikutuksia alueellisista ja paikallisista olosuhteista riippuen.
Deponert på fyllplass
Kierrätetty
Resirkulert
Poltettu Muut
Ressursbruk per person, per land, 2000 og 2007
Luonnonvarojen käyttö asukasta kohti maittain 2000 ja 2007
Selv om miljøkonsekvenser av avfallshåndtering er blitt betydelig reduserte, er det fortsatt mulig å oppnå ytterligere forbedringer, først ved full implementering av eksisterende forskrifter, og deretter gjennom utvidelse av eksisterende retningslinjer for avfall for å oppmuntre til bærekraftig forbruks- og produksjonspraksis, inkludert mer effektiv ressursbruk.
Vaikka kierrätysprosesseilla itsellään on myös ympäristövaikutuksia, kierrätyksellä ja hyödyntämisellä vältetyt vaikutukset ovat useimmiten
Selv om resirkuleringsprosesser også vil ha virkninger på miljøet, vil de samlete belastningene som unngås ved resirkulering og gjenvinning i de fleste tilfeller være større enn belastningen resirkuleringsprosessene medfører (17).
Yhdistynyt kuningaskunta kulutusketjuun voitaisiin kuitenkin saada aikaan enemmän jätteiden synnyn ehkäisemiseksi, ja samalla voitaisiin edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä, maaperän suojelua ja ilmastonmuutoksen hillintää.
EU-27 gjennomsnittlig
EU-27 keskiarvo
18) fra lagt vekt på å omlede bioavfall, inkludert matavfall (
Jätteiden kierrätys (ja jätteiden ehkäiseminen) liittyy läheisesti materiaalien käyttöön.
Innenlandsk materielt forbruk (DMC) er en totalsum av materialer (ikke inkludert vann og luft) som faktisk forbrukes av en nasjonaløkonomi.
Kotimaista materiaalien kulutusta(DMC) kattaa materiaalit (lukuun ottamatta vettä ja ilmaa), jotka tosiasiallisesti on kulutettu kansantaloudessa.
DMC inkluderer forbrukte innenlandske uttak og fysisk import (vekt på masse av importerte varer) minus eksport
Se sisältää kotimaisen materiaalien oton ja fyysisen tuonnin (tuontitavaroiden massa) vähennettynä viennillä (vientitavaroiden paino).
Å kvantifisere, eller bestemme mengde på, belastninger og virkninger på miljøet som resulterer fra ressursbruk
Resurssien käytön ympäristöpaineiden ja ympäristövaikutusten määritteleminen
Flere initiativer tar sikte på å bedre kvantifisere virkningene av ressursbruk, og framgang med frakopling (for eksempel frakopling av økonomisk vekst fra ressursbruk og frakopling av økonomisk vekst fra ressursbruk og miljøforringelse).
Useat hankkeet pyrkivät mittaamaan paremmin resurssien käytön vaikutukset ja edistymisen irtikytkennässä, josta esimerkkinä on talouskasvun kytkeminen irti resurssien käytöstä tai talouskasvun irtikytkentä luonnonvarojen käytöstä ja ympäristön huononemisesta).
bruker Europa mer og mer ressurser.
Eniten jaksolla 1992–2005 kasvanut luonnonvarojen käytön luokka oli mineraalien käyttö rakentamisessa ja teollisuudessa.
For eksempel økte ressursbruken med 34 % mellom 2000 og 2007 i EU-12 landene.
Maiden väliset erot ovat merkittäviä.
Dette medfører betydelige miljømessige og økonomiske konsekvenser.
Resurssien käytön suurimmat arvot voivat olla lähes kymmenkertaisia pienimpiin verrattuina.