pere/sami_parallel huggingface dataset:
I den senere tid er det blitt stilt spørsmål ved hvor hensiktsmessig det er å bruke resirkulering som strategi for mer intelligent ressursbruk (25), men resirkulering er i de fleste tilfeller bedre for miljøet enn både energigjenvinning og deponering.
Kierrätyksen järkevyy ä luonnonvarojen viisaamman käytön strategiana on viime aikoina epäilty (25), mu a kierrätys on useimmissa tapauksissa ympäristölle edullisempaa kuin hyödyntäminen tai käytöstä poistaminen.
Men i og med at kostnadene ved resirkulering stiger med andelen materialer som blir resirkulert, vil en sammenligning av kostnadene (inkludert eksterne kostnader) ved mulige alternativer sannsynligvis begrense mulighetene for fortløpende oppjustering av målene for resirkulering.
Kierrätyksen kustannukset kuitenkin nousevat, kun kierräte ävän materiaalin osuus kasvaa, joten vertailu vaihtoehtoisien keinojen kustannuksiin (ulkoiset kustannukset mukaan lue uina) todennäköisesti rajoi aa kierrätystavoi eiden jatkuvaa lisäämistä.
Det fremste målet må hele tiden være å produsere mindre avfall i utgangspunktet.
Syntyvän jä een määrän vähentämisen on oltava edelleen ensisijaisena tavoi eena.
Produksjon av emballasjeavfall
Pakkausjätteen tuottaminen
Fra 1997 til 2001 økte emballasjeavfallet totalt med 7 % i EU­15.1 løpet av 2000­2001 ble totalmengden noe redusert, hovedsakelig på grunn av en nedgang på 12 % i Spania, men det er for tidlig å si om dette bebuder et brudd med den stigende trenden.
Vuosina 1997–2001 pakkausjä een kokonaismäärä kasvoi 7 prosen ia 15 jäsenvaltion unionissa. Vuosina 2000–2001 kokonaismäärä laski hieman lähinnä siksi, e ä pakkausjä een määrä laski 12 prosen ia Espanjassa.
Mengdene emballasjeavfall varierer svært mye fra land til land, sannsynligvis mest fordi det anvendes forskjellige beregningsmåter.
Toistaiseksi on kuitenkin liian aikaista sanoa, onko kyse suunnan kääntymisestä laskuun. Pakkausjä een määrä vaihtelee huoma avasti maasta toiseen.
For eksempel rapporterer en del land bare de fire nøkkelmaterialene som medlemsstatene er nødt til å framlegge tall for, nemlig plast, glass, metall og papir.
Osa valtioista ilmoi aa määrät vain neljästä keskeisestä materiaalista — muovista, lasista, metallista ja paperista — joista jäsenvaltioilla on velvollisuus toimi aa tiedot.
Andre rapporterer all emballasje, også av tre, og får dermed en betydelig økning i totalvekten som rapporteres.
Osa valtioista ilmoi aa kaiken pakkausjä een, myös puupakkaukset, mikä lisää merki ävästi ilmoite ua kokonaismäärää.
Medlemsstatene må oppfylle målene i direktivet innen utgangen av 2008.
Vuoden 2008 vähimmäistavoite55 %
Alle medlemsstatene oppfylte målet om at innen 2001 skulle minst 25 % av alt emballasjeavfall resirkuleres (Hellas, Irland og Portugal ble innrømmet lavere krav og lengre frist).
Kaikki jäsenvaltiot saavu ivat asetetun tavoi een, jonka mukaan 25 prosen ia kaikesta pakkausjä eestä on kierräte ävä vuoteen 2001 mennessä (Kreikalle, Irlannille ja Portugalille myönne iin pienemmät tavoi eet ja pitempi määräaika).
Det reviderte direktivet setter opp resirkuleringsmålet til minst 55 % av alt emballasjeavfall.
Tarkistetussa direktiivissä kierrätystavoite a noste iin vähintään 55 prosen iin kaikesta pakkausjä eestä.
Flere land, særlig de nye 10, har fortsatt langt igjen før de oppfyller disse kravene.
Useat maat, etenkin 10 uu a jäsenvaltiota, ovat vielä kaukana tavoi eesta.
Noen, deriblant Estland, Kypros, Litauen, Malta, Polen og Slovakia, men også Irland, vil måtte doble resirkuleringsandelen i 2002 og vel så det.
Osan maista — Viron, Kyproksen, Lie uan, Maltan, Puolan ja Slovakian sekä Irlannin — on enemmän kuin kaksinkertaiste ava osuus, jonka ne kierrä ivät vuonna 2002.
De 10 nye medlemsstatene har fått flere år ekstra for å oppfylle resirkuleringsmålet.
10 yn pakkausjätteen ar vi oi tu osuusvuonna2002(%)
< & $■' e v v Fristen utsatt og malene senket
* Pidempi määräaika ja alhaisemmat tavoitteet
Bærekraftig energi: Ennå langt fram
Kaukana kestävästä energiataloudesta
Det totale energiforbruket øker fortsatt raskt og gjør det vanskelig for Europa å nå sine klimamål.
Energian kokonaiskulutus kasvaa nopeasti, ja Euroopan on siksi vaikea saavu aa ilmastonmuutosta koskevat tavoi eensa.
Økt satsing på energieffektivisering og fornybare energikilder vil kunne utgjøre et vesentlig bidrag til et mer bærekraftig energisystem.
Jos energiaa hyödynnetään tehokkaammin, energiatehokkuus ja uusiutuvat energianlähteet edesau avat suuresti kestävämpään energiatalouteen siirtymistä.
Men dette vil kreve dyptgående endringer i hele økonomien.
Tavoi een saavu aminen edelly ää perinpohjaisia muutoksia kaikkialla talouselämässä.
Det totale energiforbruket i de 25 medlemsstatene har gått opp siden midten av 1990-tallet, og denne trenden forventes å fortsette.
Energian kokonaiskulutus on kasvanut 25 jäsenvaltiossa 1990-luvun puolivälistä, ja odotusten mukaan kasvu jatkuu.
Forbrenning av fossile brensler, som er den viktigste årsaken til utslippene av klimagasser, kommer nok til å være den viktigste energikilden i Europa også i de kommende 30 årene.
Fossiilisten pol oaineiden pol o — kasvihuonekaasujen suurin päästölähde — säilyy ennusteen mukaan pääasiallisena energianlähteenä Euroopassa seuraavien 30 vuoden aikana.
Til tross for en viss vekst i absolutte tall forventes fornybare energikilder ikke å få noen særlig større andel, mens kjernekraftens andel forventes å falle som følge av moratorier og utfasingspolitikk i flere land.
Kokonaismäärän hienoisesta kasvusta huolima a uusiutuvien energianlähteiden käytön osuuden ei odoteta kasvavan merki ävästi, mu a ydinvoiman osuuden ennustetaan vähenevän siksi, e ä useat maat ovat pää äneet luopua sen käytöstä vähitellen.
Overgangen til bærekraftig energi vil kreve en betydelig innsats for energiøkonomisering, energieffektivisering og produksjon av fornybar energi i alle sektorer.
Kestävään energiatalouteen siirtyminen edelly ää energiansäästön, energiatehokkuuden ja uusiutuvan energiantuotannon lisäämistä kaikilla aloilla.
For å oppfylle europeiske og nasjonale mål for 2010 trengs en betydelig økning i fornybare energi, og dette vil kreve ytterligere støtte.
Uusiutuvan energian käy öä on lisä ävä merki ävästi, jo a Euroopan laajuiset ja kansalliset tavoi eet saavutetaan vuoteen 2010 mennessä, ja lisätuki on tarpeen.
Å skape gunstige vilkår for fornybare energikilder er helt vesentlig for å øke deres markedsandel.
Uusiutuvalle energialle suotuisten olosuhteiden luominen on keskeinen edellytys sen markkinaosuuden lisäämiseksi.
Dette forutsetter en portefølje av forskjellige politiske tiltak, deriblant fastsettelse av politiske mål ut over 2010 av hensyn til investeringssikkerheten på lang sikt, innføring av støtteordninger og av 'riktig prising' ved full internalisering av eksterne kostnader i energiprisene (f.eks. ved å fjerne miljøskadelige subsidier).
Tarvitaan monenlaisia toimenpiteitä — on esimerkiksi asete ava tavoi eita, jotka ulo uvat vuoden 2010 tuolle puolen pitkän aikavälin investointivarmuuden takaamiseksi. Lisäksi on ote ava käy öön tukijärjestelmiä ja 'korja ava hintoja' sisälly ämällä ulkoiset kustannukset energian hintaan (esimerkiksi poistamalla ympäristölle haitalliset tuet).
Økt støtte til fornybare energikilder vil anspore til innovasjon og nye teknologier.
Uusiutuvan energian tuen lisääminen edistää innovaatiota ja uu a tekniikkaa.
Det nylig foreslåtte energitjenestedirektivet (26) er nok et skritt i riktig retning.
Vastikään ehdote u energiapalveludirektiivi (26) on askel oikeaan suuntaan.
Fordi den energieffektiviseringen som er realisert siden 1991 kan regnes med i dette regnestykket, er det imidlertid fare for at de medlemsstatene som har gjort størst framskritt, ikke vil føle seg forpliktet til å anstrenge seg vesentlig, selv om de fortsatt har et energieffektiviseringspotensial.
Koska energiatehokkuuden parantuminen vuodesta 1991
Det er anslått at de 15 gamle medlemsstatene i EU i dag har et energieffektivise ringspotensial på minst 20 % som det er mulig å utnytte på en kostnadseffektiv måte, og at potensialet er enda større i de nye medlemsstatene.
Arvioiden mukaan energiatehokkuu a voitaisiin nyt parantaa alhaisin kustannuksin vähintään 20 prosen ia unionin 15 vanhassa jäsenvaltiossa ja 10 uudessa jäsenvaltiossa jopa enemmän.
Det er helt avgjørende at dette potensialet tas ut om Europa skal få en bærekraftig energiframtid.
Potentiaali on käyte ävä, jo a Euroopassa päästään kestävään energiatalouteen.
Alle de 10 nye medlemsstatene, inkludert Slovenia, mener nå at gjeldende nasjonale politikker og tiltak vil kunne sikre måloppnåelse.
Energian kokonaiskulutus on kasvanut 25 jäsenvaltion unionissa 1990-luvun puolivälistä, ja kasvun ennustetaan jatkuvan.
Det europeiske klimaendringsprogrammet har identifisert en rekke politiske retningslinjer og tiltak som omfatter hele EU (M), og som, forutsatt at de gjennomføres til fulle, bør medføre at EU når sitt mål.
Fossiilisten pol oaineiden osuus on tällä hetkellä suurin, 80 prosen ia, ja sen odotetaan kasvavan hieman seuraavien 30 vuoden aikana.
Kull, brunkull og derivater Råolje og produkter av råolje cm Kjernekraft Naturgass og blandet gass
Uusiutuvat energialähteet Ydinenergia Maakaasu ja johdannaiskaasu
Andel fornybar energi strømforbruket
Kaikki muut uusiutuvat energialähteet
Fornybar elektrisitets andel av det totale strømforbruket i EU­25 gikk opp fra 12 % i 1990 fil 14 % i 2001.
Uusiutuvan sähkön osuus sähkön bru okulutuksesta 25 jäsenvaltion unionissa kasvoi 12 prosentista 14 prosen iin vuosina 1990–2001.
Denne andelen må økes vesentlig om EUs veiledende mål på 21 % skal nås innen 2010.
Merki ävä kasvu on tarpeen, jo a unioni saavu aa 21 prosentin tavoi eensa vuoteen 2010 mennessä.
Mesteparten av den kraften som pr. i dag produseres av fornybare energikilder kommer fra storskala vannkraftanlegg (ca. 85 %), men miljøhensyn og mangelen på tilgjengelige områder gjør at disse ikke vil kunne bidra til å øke andelen ytterligere.
Suurista vesivoimaloista saadaan nykyisin suurin osa uusiutuvilla energianlähteillä tuotetusta energiasta (noin 85 prosen ia), mu a voimaloiden osuu a ei voida lisätä jatkossa ympäristönäkökohtien ja sopivien sijaintipaikkojen puu een vuoksi.
Veksten i fornybar elektrisitet må komme fra andre fornybare energikilder, som vind, biomasse, solenergi og små vannkraftverk.
Uusiutuvan sähkön osuuden kasvu on saatava muista uusiutuvista energianlähteistä kuten tuulesta, biomassasta, auringosta ja pienvesivoimaloista.
Det har vært liten framgang å spore når det gjelder frikoplingen av transportbehovet fra den økonomiske veksten, og dette gjelder både godstransport og persontransport. Godstranportvolumene øker med ca.
Tämä johtuu suureksi osaksi yleiseurooppalaisista tuotanto- ja kulutusto umuksista, jotka lii yvät unionin sisämarkkinoiden laajentumiseen.
3 % årlig, som er mer enn veksten i bruttonasjonalprodukt (BNP), som ligger rundt 2 % årlig. Persontransporten øker i samme takt som BNP.
Samalla junien ja bussien kaltaisten liikennevälineiden osuudet kasvavat vain hieman jos ollenkaan.
Det er mange årsaker til det, men alle er i stor grad knyttet til samfunnsøkonomiske faktorer som utvidelsen av EUs indre marked, som virker drivende på veksten innen godstranporten.
Selvästi yksimielisiä ollaan siitä, e eivät liikennemaksut kata täysin liikenteestä aiheutuvia ulkoisia kustannuksia, mu a tarkoista summista ei ole päästy yhteisymmärrykseen.
For persontransporten omfatter årsakene økt bruk av bil i forbindelse med pendling, fritid og turisme.
Aikomusten vastaisesti maanteiden muu uvia rahtimaksuja itse asiassa pienenne iin vuosina 1998–2001.Tärkein muu uja on pol oaineverotus, mu a pol oaineen hinta on pysynyt samassa hintaluokassa yli 20 vuo a.
Luftforurensning fra transportsektoren
Liikenteen kasvu ja bruttokansantuote
Til tross for at utslippene av både ozonforløpere og svevestøv har gått ned (med hhv.
Hiilidioksidipäästöt kasvavat yhä, kun liikenteen kysyntä yli ää energia-peräisenpäästötilanteen paranemisen.
30 % og 36 % fra 1990 til 2001), tilsier anslagene at inntil 45 % av Europas bybefolkning er utsatt for konsentrasjoner av svevestøv over grenseverdiene, og inntil 30 % for ozonkonsentrasjoner over fastsatte grenseverdier for beskyttelse av menneskehelsen.
Hiukkaset (24 prosen ia), hiilimonoksidi (46 prosen ia), typen oksidit (24 prosen ia), haihtuvat orgaaniset yhdisteet (47 prosen ia) ja lyijy (100 prosen ia) ovat vähentyneet osi ain pakokaasupäästöjen käsi elytekniikassa tehtyjen innovaatioiden ansiosta ja osi ain pol oaineen koostumuksen muu umisen vuoksi.
Utslippskuttene som er oppnådd så langt, skyldes hovedsakelig innføringen av katalysatorer og implementeringen av EUs løsemiddeldirektiv, som har ført til reduserte utslipp fra industriprosesser.
Tilanne paranee edelleen, kun tiukemmat säännökset tulevat lähivuosina voimaan ja kun vanhat ajoneuvot korvataan uusilla.
Vi får stadig mer dokumentasjon på at svevestøv og ozon har helseskadelige effekter også i konsentrasjoner under de grenseverdiene som nå er fastsatt for beskyttelse av menneskehelsen. Innen rammen av EU-programmet Ren luft for Europa (35) er det nå innledet drøftinger som vil kunne føre til at dagens grenseverdier blir revurdert og eventuelt skjerpet.
Rikkidioksidin tilanne on toinen: maantieliikenteen päästöjen reilu vähentyminen (61 prosen ia) on tasoi unut, sillä kansainvälisistä merikuljetuksista peräisin olevat päästöt ovat vastaavasti kasvaneet.
Teknologiske tiltak, forskjellige tiltak for å styre etterspørselen samt økonomiske virkemidler blir også vurdert.
Vaikka ihmisten altistuminen rikkidioksidille on itse asiassa vähentynyt, kokonaispäästöt eivät olekaan vähentyneet.
Det europeiske informasjonssystemet for luftkvalitet, Airbase, inneholder data c en < ¡J C σι αϊ om svevestøv (PM1(/ den fraksjonen av partikler som har en diameter på inntil αϊ 3 Ν02 PMj,
Raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta moottoriteillä perittävät matkan pituuteen perustuvat maksut
Sverige Italia Finland Tyskland Ungarn Storbritannia Romania Polen Tsjekkiske rep. Slovakiske rep. Bulgaria Litauen
Kaiken kaikkiaan vaihtelevat maksut laskivat 15 jäsenvaltion unionissa tuolloin 7 prosen ia.
Avstand mellom utslippene av ozonforløpere* og direktivet om nasjonale utslippstak eller forpliktelsene iht. Gøteborg­protokollen.
Korkeat alailmakehän otsonipitoisuudet ja pienhiukkaspitoisuudet aiheu avat kaupungeissa ongelmia ihmisten terveydelle.
I 2001 er landet ikke i rute for å oppfylle sine forpliktelser
) ja muita haihtuvia orgaanisia yhdisteitä
Veitransport er den dominerende kilden til ozonforløpere (39 % av samlede utslipp).
(pitkäaikainen altistuminen) (33).
Andre viktige kilder er energibruk (forbrenning) og bruken av løsemidler i industrien og husholdningene.
Niillä on luultavasti myös yhteisvaikutuksia ainakin lyhyellä aikavälillä (34).
Nedgangen i utslippene skyldes først og fremst innføringen av katalysatorer på nye biler (som har redusert utslippene av nitrogenoksid) og gjennomføringen av EUs løsemiddeldirektiv (som begrenser utslippene av ikke­metanholdige flyktige organiske forbindelser fra industriprosesser).
Terveyteen vaiku avat korkeat pitoisuudet, joita esiintyy pääasiassa Keski-, Itä- ja Etelä-Euroopan kaupungeissa.
En rekke land er ikke i rute for å oppfylle sine mål, noe som gjør det nødvendig å gjennomføre betydelige utslippskutt.
Hiukkasten pitoisuudet ovat korkealla koko vuoden ajan, mu a otsoni aiheu aa ongelmia pääasiassa kesäkuukausina.
Utslippene av ozonforløpere har økt på Kypros og i Tyrkia og falt i Estland, men i og med at det ikke er satt noen mål for disse landene, er de heller ikke tatt med her.
Otsonipitoisuudet olivat erityisen korkeita kesän 2003 helleaallon aikana. Jotkut ihmiset ovat herkempiä otsonin ja hiukkasten korkeille pitoisuuksille kuin toiset.
I hvilken grad befolkningen i byene eksponeres for forurensning i konsentrasjoner over grense­ og målverdiene, er sterkt avhengig av klimatiske forhold, og eksponeringsgraden varierer i Europa.
Vaikka sekä otsonin esiasteiden e ä pienhiukkasten päästöt ovat viime aikoina vähentyneet (30 ja 36 prosen ia vuosina 1990–2001), arvioiden mukaan jopa 45 prosen ia Euroopan kaupunkiväestöstä altistuu edelleen rajaarvot yli äville hiukkaspitoisuuksille ja jopa 30 prosen ia ihmisten terveyden suojelemiseksi asete uja tavoitearvoja korkeammille otsonipitoisuuksille.
Grenseverdiene for ozon blir for det meste overskredet i Sentral­ og Sør­Europa, og når det gjelder svevestøv
Päästöjä on saatu tähän mennessä vähenne yä pääasiassa uusien autojen katalysaa oreilla ja panemalla täytäntöön unionin liuotindirektiivi, jonka ansiosta teollisuudesta peräisin olevat päästöt ovat vähentyneet.
(PMI0), finner overskridelsene framfor alt sted i de delene av Europa som har et tørt eller kontinentalt klima.
Euroopan unionissa käydään parhaillaan keskusteluja Puhdasta ilmaa Eurooppaanohjelmassa (35), ja keskustelujen tuloksena nykyisiä rajoja saatetaan tarkistaa ja mahdollisesti tiukentaa.
PM10 er sjeldnere et problem i fuktige land med et maritimt klima ettersom nedbør er den mest effektive måten for å fjerne aerosolpartikler fra luften.
Keskustelussa käsitellään muun muassa ehdotusta ilman laadun pitoisuuksia ja epäpuhtauspäästöjä koskevien pitkän aikavälin vähentämistavoi eiden ase amiseksi vuodeksi 2020.
Konsentrasjoner av nitrogendioksid (NO,) som overskrider årlig grenseverdi, registreres nesten utelukkende på målestasjoner i byene, og da særlig nær tungt trafikkerte veier.
Samoin pohditaan teknologiaa koskevia toimenpiteitä, kysynnän hallinnan vaihtoehtoja ja taloudellisia välineitä.
Klimaendringer: Konsekvensene stadig bedre dokumentert
Kaupunkien ilmansaasteet terveydelle haitallisia
Å motvirke klimaendringene er en sentral miljøprioritering for Den europeiske union.
Kaupunkiväestön altistuminen unionin rajaarvot ylittäville pitoisuuksille
Denne effekten kan også sees på isbreene i Europa, som alle trekker seg tilbake, med unntak av norske kystbreer (36).
Euroopan ilmanlaadun tietojärjestelmä, Airbase- tietokanta, sisältää tietoja hiukkasista (PM
Fire av de fem årene med størst økonomiske tap har kommet etter 1997.
— halkaisijaltaan 10 µm tai pienemmät hiukkaset),
Observerte endringer i vekstsesongens lengde
Kaupunkiväestön altistumisen maantieteelliset erot
Grønn biomasse (barnåler og blader) økte med 12 %, en indikator på økt plantevekst.
***NO2 yli yvät pääasiassa niissä osissa Eurooppaa, joissa vallitsee kuiva ilmasto tai mannerilmasto. PM on
Disse positive effektene av stigende temperaturer på planteveksten vil kunne bli ledsaget av økt risiko for vannmangel, som vil være til skade for vegetasjonen. En del avlinger og trær trenger lave temperaturer om vinteren for å komme i gang med knoppskytingen om våren.
10 harvoin ongelma kosteissa rannikkovaltioissa, sillä
Disse artene kan ikke lenger vokse i områder hvor vintertemperaturene er for høye.
Vuotuisen raja-arvon yli äviä typpidioksidin (NO
Dette datasettet omfatter ikke Frankrike, Italia, Spania og Portugal.
40˚ maantieliikenteen läheisyydessä sijaitsevilla seuranta-asemilla.
Indikatorbetegnelse i Informasjonskilder EEA Signaler 2004
Ilmastonmuutoksen torjunta on Euroopan unionin ensisijainen ympäristötavoite.
Sysselsettingstrender i Europa, Japan og USA
Ilmastonmuutoksen vaikutuksista yhä enemmän näyttöä
Økologisk jordbruksareal
Lämpötilan muut os (v
Det europeiske miljøbyrå (Eurowaternet)
Aika (vuodet)
Det europeiske miljøbyrå (Eurowaternet)
Maapallon keskilämpötila on noussut 0.7 celsiusaste a (± 0.2 celsiuaste a) sadan viime vuoden aikana.
Europarådet UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre) EEA, CDDA (EEA innsamling av opprinnelige data) DG Miljø (habitat­ og fugledirektivene)
Euroopan unionin tavoite, jonka mukaan maapallon lämpötila ei saa nousta yli 2.0 celsiusaste a teollistumista edeltävän ajan lämpötiloja korkeammalle, ylite äneen vuoden 2050 paikkeilla.
Produksjon av emballasjeavfall
– 30 sk i määrä inen jäätikön muut os * (m ) eK
Eurostat, DG TREM, UNECE, Den europeiske transportministerkonferansen (ECMT)
* Nettomassatase (kumulatiivinen), ts. nettomuutos on jäätikön tilavuus ilmaistuna vastaavana määränä vettä suhteessa jäätikön pinta-alaan (m/vuosi).
Forbindelse til kjernesettet av indikatorer (ja/nei)/(betegnelse)
Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristö, talous- ja sosiaaliasioiden osaston väestöjaosto
Sammenligning av sysselsettingsvekst og produktivitet i Europa, Japan og USA
Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristö, talous- ja sosiaaliasioiden osaston väestöjaosto
Distriktsutbyggingsbudsjett nei
Luontodirektiivin täytäntöönpano
Landbruk: Konsekvenser for det biologiske mangfoldet
Pakkausjätteen määrä kasvaa edelleen
Økologisk jordbruksareal ja
Pakkausjätteen käsittely
Næringsstoffer i ferskvann
Ympäristösignaalit 2004
Vannforurensning: Nitrat ja
Indikaattorin nimi EYK:n ympäristösignaaleissa 2004
Næringsstoffer i ferskvann
Liikenteen kasvu ja bruttokansantuote
Gjennomføring av habitatdirektivet
Mukana Uusimmat olevat tiedotmaat ei
Fangst over trygge grenser ja
Energian kokonaiskulutus
Emballasjeavfal Fortsatt vekst
2000 (tai uusin saatavilla oleva tieto)
Produksjon av emballasjeavfall
Suora materiaalin käyttöei
Produksjon og resirkulering av emballasjeavfall
Kaupunkien väestömäärä ei
Produksjon og resirkulering av emballasjeavfall
Maaseudun kehittämiseen käytettävät varat
Bærekraftig energi: Ennå langt fram
Luonnonmukaisen maatalouden osuus
Totalt energiforbruk etter brenseltype*
Makean veden ravinteet
Fornybare energiers andel av strømforbruket
Pohjaveden nitraattipitoisuudet
Luftforurensning fra transportsektoren
Pakkausjätteen määrä kasvaa edelleen
Utslipp og fjerning av klimagasser, Utslipp av forsurende stoffer, Utslipp av ozonforløpere, Utslipp av primærpartikler og forløpere for sekundærpartkler ja
Pakkausjätteen tuottaminen ja kierrätys
Overskridelse av grenseverdiene for luftkvalitet i byområder
Ennakoitu edistyminen Kioton pöytäkirjan tavoitteissa on
Utslipp av ozonforløpere
Energian kokonaiskulutus
Overskridelse av grenseverdiene for luftkvalitet i byområder
Energian kokonaiskulutus polttoainetyypeittäin* on
Anbefalt litteratur
Tiedon laatu
(') Å bli den mest konkurransedyktige og dynamiske kunnskapsbaserte Ökonomien i verden med en bærekraftig økonomisk vekst, flere og bedre jobber og storre sosial utjevning.
Kasvihuonekaasujen päästöt ja poistot Happamoittavien aineiden päästöt Otsonin esiasteiden päästöt Alkeishiukkasten ja toissijaisten hiukkasten esiasteet on
De fleste scenarier viser derfor ingen vesentlig reduksjon de kommende 30 år når det gjelder husholdningenes bidrag til C02-utslippene.
Raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta moottoriteillä perittävät matkan pituuteen perustuvat maksut on
Den europeiske union etter utvidelsen er omtalt som EU-25.
Otsonin esiasteiden päästöt EU-25
Det er sannsynlig at sistnevnte også vil bli forurenset ettersom nitratforurensning trenger ned i grunnen.
Kaupunkiväestön altistuminen rajaarvot ylittäville ilman epäpuhtauksille: maiden väliset erot on
Sammendrag av medlemsstatenes rapporter for 2000. Europakommisjonen, Luxembourg, 2002.
Maapallon ja Euroopan lämpötilat
-utslipp fra fossile brensler med 45-60 % ifht.
Euroopan komission asiakirjat
) Effekter av klimaendringene i Arktis, og informasjon om arktisk havis, fra EEA (2004b).
Euroopan komissio (2002); Lissabonin strategia — muutoksen toteu aminen; KOM(2002) 14 lopullinen
EEA Signaler 2004 En oppdatering på utvalgte problemområder fra Det europeiske miljøbyrå
Ympäristösignaalit 2004
Den felleseuropeiske region — landgrupper i rapporten
Raportissa käytetyt Euroopan maiden ryhmittelyt
Vest- og Sentral-Europa (WCE)
Länsi- ja Keski-Eurooppa (WCE)
Den europeiske union — 25 Medlemsstatene (EU–25)
Euroopan unioni — 25 Jäsenvaltiot (EU-25)
Det europeiskefrihandelsforbund (EFTA)
Euroopan vapaakauppaliitto(EFTA)
Prosessen “Miljø for Europa” berører nå 56 land på tre kontinenter, som forener kreftene for å gripe fatt i miljøutfordringene.
Euroopan ympäristö (Environment for Europe) -prosessi yhdistää nyt kolmessa maanosassa 56 maata, jotka pyrkivät yhdessä vastaamaan ympäristöhaasteisiin.
I denne forbindelse har Det europeiske miljøbyrå utarbeidet en serie miljørapporter for den felleseuropeiske regionen som gir relevant, oppdatert og pålitelig informasjon om samspillet mellom miljø og samfunn.
Tätä prosessia tukeakseen Euroopan ympäristökeskus on laatinut koko Euroopan alueen ympäristöstä sarjan arviointeja, jotka antavat poliittisen päätöksenteon kannalta merkityksellistä, ajantasaista ja luotettavaa tietoa ympäristön ja yhteiskunnan välisestä vuorovaikutuksesta.
Den første omfattende vurderingen av miljøtilstanden på felleseuropeisk plan ble lagt fram i Soia i 1995.
Ensimmäinen kattava arviointi Euroopan ympäristön tilasta esitettiin Soiassa 1995.
Siden er oppdateringer presentert på ministerkonferansene i Århus i 1998 og Kiev i 2003.
Päivitetyt arvioinnit esitettiin ministerikonferensseissa Århusissa 1998 ja Kiovassa 2003.
Dette er den fjerde rapporten i serien.
Tämä raportti on sarjan neljäs.
Der det har vært mulig, vurderes utviklingen, primært i forhold til målene i Det europeiske fellesskaps 6. handlingsprogram for miljø og Miljøstrategien for landene i Øst-Europa, Kaukasus og Sentral-Asia.
Raportissa arvioidaan mahdollisuuksien mukaan kehitystä lähinnä kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden ympäristöstrategian tavoitteiden pohjalta.
Rapporten er utarbeidet i nært samarbeid med en rekke internasjonale, statlige og frivillige organisasjoner i hele regionen.
Raportti on laadittu tiiviissä yhteistyössä monien alueella toimivien kansainvälisten organisaatioiden, valtion laitosten ja kansalaisjärjestöjen kanssa.
Til tross for den klare framgangen i å fremme miljøpolitikk og bærekraftig utvikling i hele den felleseuropeiske regionen, er det fortsatt et stykke igjen fra teori til praksis i bruken av integrerte politiske tilnærminger.
Vaikka ympäristöpolitiikka ja kestävä kehitys ovat edenneet huomattavasti koko Euroopan alueella, yhdennettyjen menettelytapojen käytössä on edelleen eräänlainen ”täytäntöönpanokuilu”.
Felleseuropeisk og regionalt plan
Yleiseurooppalainen ja alueellinen taso
Nasjonalt plan n g n e k ga k i ti om n l n po e j v a
Kansallinen taso a k ik it i ol
Den fjerde felleseuropeiske miljørapporten sa n in går re v T s u o k f sk ti a m e
Euroopan ympäristön neljäs arviointi is u la ia on M t a m e e
Vellykket gjennomføring forutsetter at det settes klare, realistiske mål og at det innes mekanismer til å måle framgangen med.
Onnistuneeseen toteuttamiseen vaikuttavat selkeä ja realistinen tavoitteiden asettaminen yhdessä etenemisen seurantaan kehitettyjen mekanismien kanssa.
Det er fortsatt varierende kvalitet på miljøinformasjonen i regionen, og når det gjelder datatilgjengelighet og datapålitelighet, er forskjellene enda større.
Ympäristötietojen laatu vaihtelee edelleen alueittain ja tietojen saatavuudessa ja luotettavuudessa on huomattavia eroja.
Forbedringspotensialet er stort, og svært viktige data og informasjoner må ikke bare gjøres tilgjengelige, men også lettere sammenlignbare og mer pålitelige.
Parantamisen varaa siis on, jotta kaivatut tiedot saataisiin sekä niitä tarvitsevien saataville että myös vertailukelpoisemmiksi ja luotettavammiksi.
Den felleseuropeiske regionen har et rikt kulturelt og naturlig mangfold.
Euroopan alueelle on ominaista kulttuurin ja ympäristön rikas monimuotoisuus.
Mer enn 870 millioner mennesker bor i denne regionen, og mer enn halvparten i Vest- og Sentral-Europa (WCE). Dermed er Den europeiske union (EU) et av verdens tettest befolkede områder med mer enn 100 innbyggere pr. kvadratkilometer.
Alueella asuu yli 870 miljoonaa ihmistä; yli puolet heistä asuu Länsi- ja Keski-Euroopassa (WCE-maissa), joten Euroopan unioni (EU) on maailman tiheimmin asuttuja alueita (yli 100 asukasta/km2).
Dette står i sterk kontrast til de relativt tynt befolkede områdene i Øst-Europa og Sentral-Asia, hvor befolkningstettheten er godt under 20 innbyggere pr. kvadratkilometer.
Jyrkän vastakohdan tälle muodostaa Itä-Euroopan ja Keski-Aasian suhteellisen harva asutus: keskimääräinen asukastiheys siellä on huomattavasti alle 20 asukasta/km2.
Den økonomiske oppgangen i de senere årene har ført til en relativ vekst i BNP i praktisk talt alle landene i den felleseuropeiske regionen.
Talouden elpyminen viime vuosina on johtanut kansantulon suhteelliseen nousuun käytännöllisesti katsoen kaikissa Euroopan alueen maissa.
Den felleseuropeiske regionen og underregionene: samfunnsøkonomiske nøkkelindikatorer for 2005
Eurooppa alueittain: keskeiset sosioekonomiset indikaattorit vuonna 2005
EFTA og andre WCE
EFTA ja muut WCE-maat
Andre SEE
Muut SEE-maat
Basert på tabell 1.2 i Rapport nr. 4.
Lähde: Neljäs arviointi, taulukko 1.2.
Handelsstrømmer mellom WCE/SEE og EECCA i 2005 (mrd. USD)
Länsi- ja Keski-Euroopan/Kaakkois-Euroopan sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden väliset kauppavirrat 2005 (miljardia USD)
Industriproduksjon
Teollisuustuotteet
EECCAUtenfor rapportområdet
(EECCA)Ei sisälly raporttiin
Økonomiene i EECCA-landene blir stadig mindre avhengige av produksjonen i landbruket og stadig mer avhengige av tjenestenæringene.
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden talouksien painopiste on yhä enenevässä määrin siirtymässä maataloustuotannosta palvelualoille.
Likevel er EECCA-regionen fortsatt forholdsvis mer avhengig av gruveindustrien og landbruket, noe som ofte medfører betydelige miljøbelastninger og store avfallsvolumer.
Tämä alue on silti vielä suhteellisesti riippuvaisempi mineraalien louhinnasta ja maataloudesta, mikä aiheuttaa usein suuria ympäristöpaineita ja jätemääriä.
Antallet uavhengige stater i regionen har gått opp fra 33 i 1990 til 53 i 2007, og i løpet av samme tidsrom ble EU utvidet fra 15 til 27 medlemsstater.
Itsenäisten valtioiden määrä alueella on lisääntynyt 33:sta (vuonna 1990) 53:een (vuonna 2007); samana ajanjaksona EU on laajentunut 15 jäsenvaltiosta 27 jäsenvaltioon.
Luftforurensning, hovedsakelig svevestøv og bakkenært ozon, utgjør fortsatt en betydelig helsefare og forkorter gjennomsnittlig forventet levealder i WCE med nesten ett år og virker inn på barns helsemessige utvikling.
Lähinnä pienhiukkasten ja alailmakehän otsonin aiheuttama ilman saastuminen muodostaa edelleenkin merkittävän terveysuhan: se lyhentää keskimääräistä eliniänodotetta Länsi- ja Keski-Euroopan maissa lähes vuoden ja vaikuttaa lasten terveeseen kehitykseen.
De leste forurensende stoffene i luft har økt med mer enn 10 % i EECCA som følge av den økonomiske oppgangen, økt transport og lite effektive tiltak mot luftforurensning.
Useimmat ilmansaasteet ovat lisääntyneet Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa yli 10 prosenttia talouden elpymisen, liikenteen kasvun ja ilmansuojelupolitiikan tehottomuuden seurauksena.
I EECCA gjør den dårlige datakvaliteten at det er umulig å foreta en grundig vurdering av luftkvaliteten og hva den fører med seg.
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa tietojen heikko laatu tekee mahdottomaksi ilmanlaadun ja sen vaikutusten perusteellisen arvioinnin.
De begrensede dataene som er tilgjengelige, tyder på at svevestøv og de giftige bestanddelene i svevestøvet utgjør den største helserisikoen i EECCA og SEE, som tilfellet er i WCE.
Saatavissa olevat rajalliset tiedot kuitenkin osoittavat, että suurin terveysuhka Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa sekä Kaakkois-Euroopan maissa on Länsi- ja Keski-Euroopan maiden tavoin pienhiukkaset ja niiden myrkylliset ainesosat.
Prosentvis endring i utslipp (2000–2004)
Päästöjen prosentuaaliset muutokset (2000–2004)
Flyktige organiske forbindelser (VOC)
Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC)
Miljø og helse: Vann og vassdrag
Ympäristö ja terveys:sisävedet
Mer enn 100 millioner mennesker i den felleseuropeiske regionen har ennå ikke tilgang til rent drikkevann og tilfredsstillende sanitære forhold.
Koko Euroopan alueella yli 100 miljoonalla ihmisellä ei vieläkään ole käytettävissään turvallista juomavettä ja riittävää hygieniatasoa.
I EECCA og SEE har kvaliteten på vannforsyningen og sanitære tjenester falt kontinuerlig i løpet av de 15 siste årene, og dettehar gått mest ut over befolkningen i distriktene.
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa sekä Kaakkois-Euroopan maissa vesihuollon ja hygienian taso on heikentynyt jatkuvasti viimeksi kuluneiden 15 vuoden ajan, ja eniten tilanne on vaikuttanut maaseutuväestöön.
En tredel av befolkningen i den felleseuropeiske region bor i land hvor vannressursene står under et kraftig press.
Kolmasosa väestöstä asuu maissa, joissa vesivaroihin kohdistuu huomattavaa painetta.
Store lekkasjer i vannledningsnettene, dårlig forvaltning og vedlikehold av vanningssystemene og ikke-bærekraftige dyrkingspraksis i jordbruket forverrer konsekvensene av tørke og vannmangel.
Kuivuuden ja veden vähyyden vaikutuksia pahentavat vuotojen aiheuttamat suuret hävikit vedenjakelujärjestelmissä, huono kastelujärjestelmien hallinta ja ylläpito sekä kestämättömät viljelykäytännöt.
Vassdrag berørt av flom (1998–2005)
Tulvien koettelemat jokien valuma-alueet (1998–2005)
Antall flomhendelser
Tulvien lukumäärä
Utenfor rapport- området
Ei sisälly raporttiin
Kart 2.3.1 i Rapport nr. 4.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 2.3.1.
Siden Kiev-konferansen har det vært en positiv utvikling både med utforming av politikken og tilgangen på informasjon.
Kiovan konferenssin jälkeen sekä toimintalinjojen kehitys että tiedon saatavuus ovat parantuneet.
Imidlertid er det for tidlig til å kunne registrere noen markert forbedring i status for jordressursene.
On kuitenkin vielä liian aikaista kirjata maavarojen tilassa mitään selvää parannusta.
De risikoene vi i dag står overfor, spesielt klimaendringene, er såpass sammensatte at vi må tenke nytt og inne nye måter å forbedre kunnskapsgrunnlaget som trengs for å støtte tiltak for jordbunnen.
Kun otetaan huomioon vallitsevien riskien ja etenkin ilmastonmuutoksen monitahoisuus, tarvitaan uutta lähestymistapaa niihin mekanismeihin, joilla pyritään kehittämään tietopohjaa maaperän parantamisen tueksi.
Utvekslingen av beste praksis mellom land og regioner som har samme jordbunnsforhold, vil kunne redusere kostnadene ved utbedring i forhold til mange risikofaktorer for jordbunnen og være et viktig grunnlag for samarbeid.
Parhaiden käytäntöjen vaihto maaperäoloiltaan samankaltaisten maiden ja alueiden välillä voisi vähentää monenkin maaperän kuntoa uhkaavan tekijän aiheuttamia kunnostuskustannuksia, ja se tarjoaisi tärkeän perustan yhteistyölle.
Oversikt over økonomiske aktiviteter som forurenser grunnen i en del WCE- og SEE-land (% av undersøkte lokaliteter)
Maaperän saastumista aiheuttava taloudellinen toiminta eräissä Länsi- ja Keski-Euroopan sekä Kaakkois-Euroopan maissa (% tutkituista alueista)
Annet 9 % kommersielle tjenester
Muut 9 %
Transportutslipp på land 3 % Lagring 4 %
Varastointi 4 %
Kraftproduksjon 4 %
Voimalaitokset 4 %
I Den europeiske union har produksjonen av giftige kjemikalier vokst nesten like fort som den kjemiske industriens samlede produksjon, og begge har vokst mer enn BNP.
Euroopan unionissa myrkyllisten kemikaalien tuotanto on kasvanut lähes samaan tahtiin kuin kemikaalien kokonaistuotanto, ja molemmat ovat kasvaneet nopeammin kuin BKT.
Globaliseringen fører mer av miljøbelastningen over på utviklingsland, og med den grenseoverskridende forurensningen og forurensede produkter reimporteres farene.
Globalisaatio on johtamassa siihen, että ympäristörasitteet sysätään kehitysmaihin ja tuodaan takaisin rajojen yli leviävissä saasteissa ja saastuneissa tuotteissa.
Nylig har det kommet i stand avtaler om viktige nye retningslinjer og lovgivning om kjemikalier, både for Europa og globalt. EU har vedtatt et nytt kjemikalieregelverk, REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals), som trådte i kraft i 2007. På internasjonalt plan ble d en nye globale kjemikaliestrategien SAICM (Strategic Approach to International Chemical Management) vedtatt i 2006.
Viime aikoina on sovittu kemikaalien hallinnoinnin merkittävistä uusista toimintalinjoista ja lainsäädännöstä sekä Euroopassa että koko maailmassa.
Dessuten ble GHS, det globale harmoniserte systemet for klassiisering og merking av kjemikalier, godkjent, og Stockholm-konvensjonen om persistente organiske miljøgifter (POPer) og Rotterdam-konvensjonen om prosedyren for forhåndssamtykke (PIC) trådte i kraft.
Lisäksi on sovittu kemikaalien yhdenmukaistetusta luokitus- ja merkintäjärjestelmästä (GHS), ja voimaan ovat tulleet pysyviä orgaanisia saasteita (POP-yhdisteitä) rajoittava Tukholman yleissopimus ja ns. PIC-ilmoitusmenettelyä koskeva Rotterdamin yleissopimus.
Utslippene av klimagasser har gått opp i de leste land i Europa i de senere årene, og prognosene tilsier at denne utviklingen vil fortsette også i framtiden.
Kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viime vuosina useimmissa Euroopan maissa, ja niiden ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessakin.
Mange europeiske land har vedtatt nasjonale programmer for å redusere utslippene, men en del av dem vil likevel ha problemer med å nå sine Kyoto-mål.
Monet Euroopan maat ovat ottaneet käyttöön kansallisia ohjelmia päästöjen vähentämiseksi, mutta joillakin mailla on silti vaikeuksia saavuttaa Kioton tavoitteensa.
Kyoto-protokollen til FNs rammekonvensjon om klimaendringer, og dens første forpliktelsesperiode, er bare et første skritt i arbeidet med å bekjempe klimaendringene.
Ilmastonmuutosta koskevaan YK:n puitesopimukseen perustuva Kioton pöytäkirja ja sen ensimmäinen sitoumusjakso ovat vain ensimmäinen askel ilmastonmuutoksen torjunnassa.
De globale utslippene vil måtte reduseres med inntil 50 % innen 2050 for å kunne begrense temperaturøkningen til maks 2 °C over førindustrielt nivå, som er det målet EU har satt opp som nødvendig for å unngå uakseptable konsekvenser av klimaendringene i framtiden.
Maailmanlaajuisia päästöjä on vähennettävä jopa 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, jos lämpötilan nousu halutaan rajoittaa enintään kahteen asteeseen esiteollisen tason yläpuolelle; tämä EU:n ehdottama tavoite on tarpeen, jotta tulevaisuudessa voidaan välttää ilmastonmuutoksen vaikutukset, joita ei ole voida hyväksyä.
Utvikling siden Kiev
Kehitys Kiovan konferenssin jälkeen
Basert på data fra to forskjellige klimamodeller: ECHAM4 (venstre) og Ha d C M 3 (høyre)
Perustuu tietoihin kahdesta eri ilmastomallista: ECHAM4 (vasen) ja HadCM3 (oikea)
Mindre endringer
Pieniä muutoksia
Kart 3.3 i Rapport nr. 4.
Lähde: Neljäs arviointi, kartta 3.3.
En del konsekvenser av klimaendringene er uunngåelige og vil berøre de leste økonomiske sektorer og naturressurser — selv med kraftige programmer for å kutte utslippene.
Joidenkin väistämättömien ilmastonmuutoksen seurausten ennustetaan vaikuttavan useimpiin talouden sektoreihin ja luonnonvaroihin — jopa vahvoista ilmastonmuutoksen vaikutuksia lieventävistä ohjelmista huolimatta.
Det haster derfor med å ta hensyn til disse konsekvensene ved utforming og gjennomføring av politikk og tiltak i alle sektorer i samfunnet.
Sen vuoksi on myös kiireellistä sopeutua noihin vaikutuksiin kehitettäessä ja toteutettaessa politiikkaa ja toimia yhteiskunnan eri aloilla.
Det reduserte biologiske mangfoldet og tap av økosystemtjenester er fortsatt en kilde til stor bekymring i hele den felleseuropeiske regionen. I tillegg har vi hatt en stadig økning i antallet invaderende fremmede arter i regionen.
Biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja ekosysteemien häviäminen ovat edelleen suuria huolenaiheita koko Euroopan alueella.
Kiev-resolusjonens overordnede mål om å stanse tapet av biologisk mangfold i regionen innen 2010 vil ikke kunne nås uten en betydelig økning i innsats og ressurser.
Kiovan päätöslauselman tavoitetta biodiversiteetin vähenemisen pysäyttämisestä alueella vuoteen 2010 mennessä ei saavuteta ilman huomattavia lisäpanostuksia ja -resursseja.
Kommunikasjons, opplærings- og bevisstgjøringsprogrammene blir imidlertid gjennomført i henhold til Kievresolusjonen.
Kiovan päätöslauselman mukaisesti parhaillaan kuitenkin toteutetaan viestintä-, koulutus- ja valistusohjelmia.
Det felleseuropeiske økologiske nettverket og Natura 2000-nettverket tar form, men det foreligger fortsatt for lite informasjon om deres vernestatus.
Edistyminen vierasperäisten lajien leviämistä koskevien kansallisten strategioiden kehittämisessä
En nasjonal strategi for invaderende fremmede arter er utarbeidet, eller arbeidet for å få på plass en slik strategi, pågår
Vierasperäisten lajien leviämistä koskeva kansallinen strategia on kehitetty tai sitä ollaan kehittämässä
Invaderende fremmede arter er identifisert i den nasjonale biodiversitetsstrategien/handlingsplanen som er rapportert til Konvensjonen om biologisk mangfold (CBD)
Vierasperäisten lajien leviäminen on otettu huomioon biodiversiteettiä koskevalle YK:n yleissopimukselle (CBD) raportoidussa kansallisessa luonnon monimuotoisuutta koskevassa strategiassa/toimintasuunnitelmassa
Ingen tiltak mot invaderende fremmede arter er identifisert på nasjonalt plan
Vierasperäisiä lajeja koskevia toimia ei ole kansallisella tasolla
Omfanget av ulovlig hogst i utvalgte land (2000–2004)
Laittomien hakkuiden laajuus joissakin maissa (2000–2004)
Offisielle anslag, totalt hogstvolum (%)
Viralliset arviot, hakkuiden kokonaismäärä (%)
Miljøhensyn blir stadig bedre integrert i skog- og jordbrukssektorene.
Maa- ja metsätaloudessa otetaan ympäristönäkökohtia yhä enenevässä määrin huomioon.
Likevel øver landbruket et betydelig press på det biologiske mangfoldet.
Maatalous aiheuttaa silti luonnon monimuotoisuudelle vielä tuntuvia paineita.
Det spesiikke politiske målet om å identiisere alle landbruksarealer av høy naturverdi innen 2006 er ikke blitt nådd.
Politiikan erityistavoitetta, jonka mukaan kaikki ns. luonnoltaan arvokkaat viljelymaat piti tunnistaa vuoteen 2006 mennessä, ei ole saavutettu.
Eutroiering er fortsatt et problem i alle innestengte hav og beskyttede havområder i hele den felleseuropeiske regionen.
Rehevöityminen on edelleen ongelma kaikilla suljetuilla ja suojaisilla merialueilla koko Euroopassa.
Å redusere utslippene av næringsstoffer fra diffuse kilder, særlig fra landbruket, er fortsatt en hovedutfordring som krever intensivert innsats.
Ravinteiden hajakuormituslähteiden vähentäminen varsinkin maataloudessa on edelleen suuri haaste, joka vaatii entistä aktiivisempia toimia.
Overiske er fortsatt utbredt i alle felleseuropeiske havområder.
Liikakalastus on yhä yleistä kaikilla Euroopan merialueilla.
Skjerpede krav og strengere håndhevning av regelverket er helt nødvendig for at iskebestandene skal bygge seg opp igjen‑ Det er særlig viktig å få bukt med det illegale isket, men også å redusere konsekvensene av iskeriene på hele det marine økosystemet.
Kalakantojen elpyminen vaatii kalastuspolitiikan kehittämistä ja tiukempaa lainvalvontaa — etenkin laittoman kalastuksen lopettamiseksi mutta myös siksi, että saataisiin vähennettyä kalatalouden vaikutuksia koko meriekosysteemiin.
Endringer i arealdekke i 10 km-sonen fra kysten i 17 av EUs 22 kyststater (1990–2000)
Maankäytön muutokset 10 km:n rannikkoalueella 17:sta EU:n 22 rannikkovaltiosta (1990–2000)
Nettoendring i arealdekke i % av første år8
Maankäytön nettomuutos, % lähtövuodesta
Halvnaturlig vegetasjon
Lähes luonnontilainen kasvillisuus
Åpne områder/jordbunn uten vegetasjon
Avoin maasto/paljas maaperä
Utilsiktede utslipp fra oljetankere i Europas havområder
Öljytankkerien aiheuttamat öljyvahingot Euroopan merillä
Antall ulykker > 7 tonn Tonn olje sluppet ut (for ulykker > 7 tonn) Utvikling siden Kiev
Öljypäästöt, tonnia (vahingot > 7 tonnia) Vahinkojen määrä > 7 tonnia Kehitys Kiovan konferenssin jälkeen
Antall ulykker > 7 tonn Kilde:
Vahinkojen määrä > 7 tonnia Lähde: Neljäs arviointi, kuva 5.8.
Klimaendringene vil berøre både hav- og kystområder, også marine organismer.
Ilmastonmuutoksen vaikutus meriin ja rannikkoalueisiin ja esimerkiksi merieliöihin on todennäköistä.
Tilpasningspolitikken bør omfatte tiltak for å redusere andre, ikke-klimarelaterte belastninger så de marine økosystemene og kystsonene blir bedre i stand til å motstå klimaendringene.
Sopeuttamispolitiikkaan tulee sisältyä myös sellaiset toimenpiteet, jotka vähentävät muusta kuin ilmastosta aiheutuvia paineita, jotta meriekosysteemit ja rannikkoalueet kestäisivät ilmastonmuutosta paremmin.
Takket være tiltak iverksatt under ulike havkonvensjoner og EU er vannkvaliteten i de vestlige havområdene blitt bedre, f.eks. når det gjelder en del farlige stoffer.
Alueellisten meriä koskevien yleissopimusten ja EU-politiikan mukaiset toimet ovat parantaneet veden laatua läntisillä merialueilla esimerkiksi joidenkin vaarallisten aineiden osalta.
Politikk med sikte på å bedre den generelt dårlige miljøtilstanden i Europas hav- og kystområder bør baseres på en økosystemtilnærming.
Euroopan meri- ja rannikkoympäristön yleisesti huonon tilan parantamiseen tähtäävien toimien tulee pohjautua ekosysteemiajatteluun.
Bærekraftig forbruk og produksjon
Kestävä kulutus ja tuotanto
Begrepet bærekraftig produksjon og forbruk har kommet høyere opp på den politiske dagsorden siden konferansen i Kiev.
Kestävän kulutuksen ja tuotannon käsite on Kiovan konferenssin jälkeen noussut keskeisemmäksi poliittisella asialistalla.
Imidlertid har det kommet svært lite konkret ut av dette, og gjennomføringsstrategier og verktøy til å måle miljøvirkningene er ennå ikke kommet på plass.
Konkreettisia tuloksia on kuitenkin saatu aikaan vain vähän; käyttöön onkin otettava täytäntöönpanostrategioita ja työkaluja, joilla ympäristövaikutukset voidaan mitata.
Ressursbruken pr. hode i regionene har vært stabil de siste årene, samtidig som det har funnet sted en viss frikopling mellom ressursbruk og økonomisk vekst.
Luonnonvarojen käyttö asukasta kohden on pysynyt vakaana kaikilla alueilla viime vuosina, ja luonnonvarojen käytön ja talouskasvun välistä yhteyttä on jossakin määrin pystytty purkamaan.
Ressurseffektiviteten varierer mye fra et land til et annet. Den er lere ganger høyere i EU‑15 enn i EU‑10 og SEE‑landene, og opptil 20 ganger høyere enn i EECCA
Luonnonvarojen käytön tehokkuus vaihtelee huomattavasti maittain: se on useita kertoja suurempi EU-15:ssä kuin EU-10:ssä ja Kaakkois-Euroopan maissa ja jopa 20 kertaa suurempi kuin Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa.
Forbruksmønstrene forandrer seg raskt, drevet av samfunnsøkonomiske endringer.
Kulutustavat ovat muuttumassa nopeasti sosioekonomisten muutosten myötä.
Forbruket som forårsaker de største konsekvensene for miljøet gjennom produktenes livssyklus er mat og drikkevarer, privat transport og boliger.
Suurimmat elinkaarivaikutukset ympäristöön aiheutuvat ruoan ja juoman, yksityisliikenteen sekä asumisen kulutusluokissa.
I EU kommer reiseliv og lufttransport til å bli viktige faktorer.
EU:ssa elinkaarivaikutuksiltaan tärkeimmiksi alueiksi ovat muodostumassa matkailu ja lentoliikenne.
Den felleseuropeiske regionen produserer stadig mer avfall.
Koko Eurooppa tuottaa yhä enemmän jätettä.
Deponering av avfall på fyllplasser, som fra et miljøsynspunkt er den minst gunstige løsningen, er fremdeles den metoden som oftest velges.
Koko Euroopan alueella yleisin jätehuoltomenetelmä on yhä jätteiden sijoittaminen kaatopaikoille, joka on ympäristön kannalta vähiten suositeltava vaihtoehto.
EUs medlemsstater har hatt en viss framgang i arbeidet med å begrense andelen avfall som deponeres.
EU:n jäsenvaltiot ovat saaneet jonkin verran rajoitettua yhdyskuntajätteiden kaatopaikalle vietävää osuutta.
Mange EECCA- og SEE-land har utarbeidet avfallsstrategier og avfallslovgivning, men disse trenger å bli effektivt gjennomført.
Monet Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maat sekä Kaakkois-Euroopan maat ovat kehittäneet jätestrategioita ja -lainsäädäntöä, mutta niitä ei ole vielä pantu tehokkaasti täytäntöön.
Innsamling av kommunalt avfall kg/innb.
Kerätty yhdyskuntajäte kg/asukas
Skikkelig avfallsinnsamling og trygg deponering er fortsatt en utfordring.
Asianmukainen jätteiden keräys ja niiden turvallinen sijoittaminen kaatopaikoille ovat edelleen haaste.
I en del EECCA-land er det en enda større utfordring å rydde opp i arven av farlige avfallsdeponier fra tidligere tider så de blir miljømessige trygge.
Joissakin Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maissa vielä suurempi haaste on varmistaa vaarallisten jätteiden sijoittamiseen aikaisemmin käytettyjen vanhojen kaatopaikkojen ympäristöturvallisuus ja puhdistaminen.
Et moderne, intensivt jordbruk har ofte negative konsekvenser ved bruk og forurensning av luft, vann og jordbunn.
Nykyaikaisella voimaperäisellä maataloudella on usein kielteinen vaikutus ympäristöön, koska se käyttää ja saastuttaa ilmaa, vettä ja maaperää.
På den annen side spiller landbruket fortsatt en viktig rolle i bevaringen av Europas landskap og biologiske mangfold.
Toisaalta maanviljelyllä on edelleen myönteinen rooli Euroopan maisemien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä.