pere/sami_parallel huggingface dataset:
De samlede beløp EU-landene brukte til å reduserenarkotikaetterspørselen i 1999 gjenspeiler stort sett detenkelte lands størrelse og velstand (Kopp og Fenoglio, 2003).Det kommer ikke som noen overraskelse at de største ogrikeste landene (Tyskland, Frankrike, Italia og Storbritannia)synes å bevilge større, absolutt sett, økonomiske ressurser ennde mindre landene, selv om beløpene er relativt høye også i Nederland og Norge (noe som kan skyldes at tallene ogsåomfatter tiltak som gjelder alkoholavhengighet).
EU-maiden huumausaineiden kysynnän vähentämistä vartenvuonna 1999 käyttämät kokonaissummat näyttävätheijastavan kunkin maan kokoa ja vaurautta (Kopp ja Fenoglio, 2003). Ei ole yllättävää, että suurimmat jarikkaimmat maat (Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynytkuningaskunta) vaikuttavat käyttävän absoluuttisina lukuinaenemmän varoja kuin pienet maat, vaikka myös Alankomaiden ja Norjan menot ovat melko suuret, mikäjohtuu mahdollisesti alkoholiin liittyvien toimenpiteidensisällyttämisestä lukuihin.
Forskning viser (Kopp og Fenoglio, 2003; Origer, 2002;Godfrey et al., 2002) at anslag av denne typen kan væreen verdifull kilde til informasjon på nasjonalt plan.Sammenligninger over tid i et land kan avsløre om det eren økning eller nedgang i rusmiddelrelaterte budsjetter.Sammenligninger mellom sektorer (etterspørsel, tilbud,internasjonalt samarbeid osv.) kan i tillegg til formellestrategier avsløre hvor mye som egentlig brukes for åhåndtere narkotikaproblematikken.
Tutkimukset osoittavat (Kopp ja Fenoglio, 2003; Origer,2002; Godsfrey et al., 2002), että tämäntyyppiset arviotvoivat olla arvokkaita tietolähteitä kansallisella tasolla.Vertailut eri aikoina maan sisällä voivat paljastaa kasvuatai laskua huumeisiin liittyvässä budjetoinnissa. Alakohtaisetvertailut (kysyntä, tarjonta, kansainvälinen yhteistyö jne.)voivat paljastaa virallisten strategioiden lisäksi konkreettisettaloudelliset kohteet, joihin käytetään rahaa huumeidenvastaisessa toiminnassa.
En annen måte å analysere offentlige utgifter på, er å settedem i sammenheng med de områdene de er ment åavhjelpe, i dette tilfellet problembrukere (205).
Toinen tapa analysoida julkisia menoja on tarkastella niitäsitä alaa vasten, johon niillä pyritään vaikuttamaan, elitässä tapauksessa huumeiden ongelmakäyttäjiä (205).
På EU-nivå kan sammenligninger landene imellom (som erde mest komplekse) avdekke felles mønstre, eller forskjeller,i beløpene som bevilges på narkotikaområdet, og gjøre detmulig å sammenligne utgiftene mot europeisk gjennomsnitteller regioner i verden.
EU:n tasolla maiden välisissä vertailuissa voidaan tunnistaayhtäläisyyksiä tai eroja huumepolitiikkaan varatussarahoituksessa, ja menoja on mahdollista vertaillaeurooppalaiseen keskiarvoon tai maailmanlaajuisesti erialueisiin nähden.
Igjen, ifølge våre data er verdien av de tjenestene somforbrukes av den enkelte nødstedte narkotikaavhengigebetraktelig høyere i en del land (Finland, Luxembourg,Østerrike) enn i andre (Hellas, Portugal, Frankrike,Storbritannia).
Kunkin huumeriippuvaisen käyttämien palvelujen arvovaihtelee maittain, ja joissakin maissa niiden arvo onkorkeampi (Luxemburg, Itävalta ja Suomi) ja joissakinmatalampi (Kreikka, Ranska, Portugali, Yhdistynytkuningaskunta).
Dette kan tolkes som et resultat av at den førstegruppen gjør en større innsats i form av rusmiddeltjenester,men det er mer sannsynlig at tallene gjenspeiler kvaliteten påtiltakene og hvilke typer tiltak som iverksettes.
Ensimmäisessä maaryhmässä tämä voidaantulkita vahvana panostuksena huumepalveluihin. On kuitenkinpaljon todennäköisempää, että luvut ovat enemmänsidoksissa laatuun ja toimenpiteiden tyyppiin.
Forskjellene iutgiftsnivå sier ikke nødvendigvis noe om nivået på innsatsen,men snarere noe om forskjellene i reaksjonsnivå, sombestemmes av de enkelte særtrekk ved situasjonen.
Itse asiassaerot menotasossa eivät välttämättä ole siirrettävissäpanostamisen tasolle, vaan pikemminkin ne kertovaterilaisesta suhtautumistavasta, jota tilanteen erityisyysmäärittelee.
Dessuten kan bruken av makroøkonomiske indikatorer (sombruttonasjonalprodukt (BNP), befolkningsstørrelse, totalestatlige utgifter eller antallet problembrukere av narkotika)på nasjonalt og europeisk plan bidra til å måle utgiftenesstørrelse og muliggjøre en mer informativ fortolkning avdata som isolert sett ville hatt liten verdi.
Huumausaineiden kysynnän vähentämistä vartenkäytettävien menojen ja esimerkiksi kunkin maanbruttokansantuotteen vertaaminen voi paljastaa, kuinkasuuren osan varoistaan maa todennäköisesti käyttäähuumeidenkäytön ehkäisevään työhön jahuumeidenkäytöstä johtuvien seurausten vastaiseentorjuntaan.
Sammen med utgifter pr. problembruker er det nyttig åberegne hvor mye politikken for å redusere etterspørselenetter narkotika koster samfunnet som helhet.
Huumeiden ongelmakäyttäjäkohtaisten menojen rinnalla onhyödyllistä laskea huumausaineiden kysynnänvähentämiseen tähtäävän politiikan kustannukset kokoyhteiskunnalle.
Hvis vi ser påutgiftene til etterspørselsreduksjon i de 16 landene studien
Kun tarkastellaan huumausaineidenkysynnän alentamiseen liittyviä menoja tutkituissa 16 valtiossa (15 jäsenvaltiota ja Norja) saatavissa olleistarajallisista tiedoista (taulukko 6), EU:n alueella vuonna1999 käytetty kokonaissumma (vähintään)
)Injeksjonsbruk av narkotika eller langvarig/regelmessig bruk av opiater, kokain og/eller amfetamin.
)Suonensisäinen huumeiden käyttö tai opiaattien, kokaiinin ja/tai amfetamiinien pitkäkestoinen/säännöllinen käyttö.
I beregningen av utgifter pr. problembruker ble gjennomsnittlige anslag over antallet problembrukere lagt til grunn i samsvar med det som ble rapportert av de nasjonale kontaktpunktene. For ytterligereinformasjon, se statistisk tabell 4: Anslag over antall problembrukere i EUs medlemsstater, 1995-2001 (nettutgaven).
Huumeiden ongelmakäyttäjäkohtaisten menojen laskennassa käytettiin huumeiden ongelmakäyttäjien arvioituja määriä, jotka kansalliset seurantakeskukset ilmoittivat käyttäen keskimääräiskerrointa.Lisätietoja esitetään tilastotaulukossa 4: Arviot huumeiden ongelmakäyttäjien määrästä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, 1995–2001 (verkkoversio).
Tabell 6: Spesifisering av direkte offentlige utgifter i millioner euro ifølge de nasjonale rapportene fra Reitox-nettet for 2002
Taulukko 6: Suoria julkisia menoja kuvaavien lukujen erittely miljoonissa euroissa Reitoxin vuoden 2002kansallisten raporttien mukaan
Akutt innkvartering (3,0); psykososiale støttekontakter (13,3); 951 polikliniske rådgivningskontorer (57,9); rehabilitering i institusjon (25 % av EUR 434 millioner (99,7)); arbeidsmarkedstiltak (4,3); vernede bomiljøer (8,0); behandling for avhengighet på egne avdelinger på sykehus(97,0); substitusjonsbehandling (ikke kjent men anslått til minst 30,0), delstatsbudsjett for ‘avhengighet’ 23,9 % (for narkotika) av EUR 127 millioner (30,0) (ikke inkl.: utgifter til strafforfølgning og håndheving)
Hätämajoitus (3,0); psykososiaalinen tuki (13,3); 951 avohoitokeskusta (57,9); laitoskuntoutus (25 % 434 miljoonasta eurosta (99,7)); työelämäänsopeuttaminen (4,3); tuettu asuminen (8,0); sairaalahoito (97,0); korvaushoito (ei tiedossa, mutta arviolta vähintään 30,0), valtion talousarviosta23,9prosenttia huumeiden väärinkäyttöön (huumeiden osuus) 127 miljoonasta eurosta (30,0) (ei sisälly: menot syytetoimista ja täytäntöönpanosta)
39 forebyggende sentre (OKANA), lønn og bemanning (KETHEA), boliger og driftskostnader (2,4), behandling: medikamentfri, substitusjon oglavterskel (11,9), sosial rehabilitering (0,3), forskning (0,3) OKANA, data ikke medtatt; utdanning (0,8), en del administrasjonskostnader sentralt (0,5)
39 ennaltaehkäisykeskusta (OKANA), palkat ja henkilöstö (KETHEA), majoitus- ja käyttömenot (2,4); hoito: lääkkeetön hoito, korvaushoito ja matalankynnyksen palvelut (11,9); sosiaalinen kuntoutus (0,3); tutkimus (0,3) OKANA, tietoihin ei sisälly: koulutus (0,8), jotkin keskushallinnon menot (0,5)
Subutex (91,4), Sosial, helse og byutvikling (101,9), Utdanning (forskning) (6,6), Ungdom og idrett (1,3), Arbeid, sysselsetting og opplæring(0,12), MILDT (66 % av EUR 6,9 millioner (4,5) (ikke inkl.: internasjonalt samarbeid og støtte til internasjonale organisasjoner)
Subutex (91,4); sosiaali-, terveys- ja kaupunkiasiat (101,9); koulutus (tutkimus) (6,6); nuoret ja urheilu (1,3); työ, työllisyys ja koulutus (0,12); MILDT(66 % 6,9 miljoonasta eurosta (4,5)) (ei sisälly: kansainvälinen yhteistyö ja tuet kansainvälisille organisaatioille)
Helse- og barnedept. (behandling, forebygging, forskning) (32,0), Nærings-, handels- og arbeidsdept. reintegrasjon) (6,0), (Utdannings- og forskningsdept. (forebygging) (7,5), Dept. for turisme, sport og fritid (forebygging, forskning, evaluering, samordning) (11,6).
Lapsi- ja terveysasioiden ministeriö (hoito, ehkäisy, tutkimus) (32,0); yritys-, kauppa- ja työllisyysministeriö (sopeuttaminen) (6,0); koulutus- ja tiedeministeriö (ehkäisy) (7,5); matkailu-, urheilu- ja vapaa-ajanministeriö (ehkäisy, tutkimus, arviointi, koordinointi) (11,6)
Poliklinisk behandling (99,1); residensiell/semiresidensiell behandling (88,8); Det nasjonale narkotikafondets lokale/regionale prosjekter(67,6); Det nasjonale narkotikafondets prosjekter støttet av departementene (23,0).
Poliklinikkahoito (99,1); laitoshoito ja osittainen laitoshoito (88,8); kansallisen huumerahaston hankkeet paikallisella/alueellisella tasolla (67,6);ministeriöiden rahoittamat kansallisen huumerahaston hankkeet (23,0).
Det var ingen data tilgjengelig fra åtte regioner, og baredelvis data fra de fleste andre regionene
Tietoja ei ollut saatavissa kahdeksalta alueelta ja vain osittaisia tietoja olisaatavissa suurimmasta osasta muilta alueilta
Smittevernloven (i regionale pleie- og omsorgskontorer og avhengighetsklinikker) (76,0), Helse, velferds- og idrettsdepartementet (polikliniskrusmiddelomsorg) (74,2), midler til hjemløse rusmiddelavhengige, skjult rusmiddelavhengighet (ca. 2/3 av EUR 150 millioner (112,5)),narkotikarelaterte ordensforstyrrelser (24,1), narkotikaforebyggende tiltak (1,1) (de fleste tallene gjelder både narkotika og alkohol)
Yleinen laki erityissairauksien hallinnasta (alueellisille hoitoyksiköille ja huumeklinikoille) (76,0); terveys-, hyvinvointi ja urheiluministeriö(huumeriippuvaisten avohoito) (74,2); varat kodittomille väärinkäyttäjille, hoitoa vaille jääneille huumeriippuvaisille (noin kaksi kolmasosaa150miljoonasta eurosta (112,5)); huumeisiin liittyvien häiriöiden vähentämiseen (24,1); huumeiden ennaltaehkäisytoiminta (1,1) (suurin osa luvuistakoskee sekä huumeita että alkoholia)
Føderale, provinsielle og kommunale kilder, inkl. helseforsikringsfond, arbeidsmarkedsetaten og ’Healthy Austria Fund’: primærforebygging (2,4), oppsøkende virksomhet og skadereduksjon (3,3), rådgivning, pleie/omsorg og behandling (40,7), reintegrasjon (4,2), kvalitetssikring (0,6), andre utgifter/uspesifisert (0,8).
Liittovaltion, maakuntien ja kuntien lähteet mukaan lukien sairausvakuutusvarat, julkiset työllistämispalvelut sekä Itävallan hyvinvointirahasto:ennaltaehkäisytoiminta (2,4); kenttätyö ja haittojen vähentäminen (3,3); neuvonta ja hoito (40,7); sopeuttaminen yhteiskuntaan (4,2);laadunvarmennus (0,6); muut menot / tarkentamattomat menot (0,8)
Et meget grovt estimat over utgiftene til reduksjon av etterspørselen etter alkohol og narkotika (Tullverket, 2000).
Hyvin summittainen arvio alkoholin ja huumeiden kysynnän alentamiseen tähtäävistä menoista (Tullverket, 2000).
Kommuner SEK 300 (EUR 30),fylkeskommuner SEK 250 (EUR 25) og staten SEK 50 (EUR 5).
Kunnat 300 SEK (30 EUR),alueellinen taso 250 SEK (25 EUR) ja valtio 50 SEK (5 EUR).
Frivillige organisasjoner, stiftelser og næringslivet SEK 25 (EUR 2,5).
Kansalaisjärjestöt, laitokset ja yritykset 25 SEK (2,5 EUR).
Anslag over sentrale, fylkeskommunale og kommunale utgifter til narkotika- og alkoholrelaterte tjenester innen forebygging, behandling oghelsepleie (i institusjon/poliklinisk, medikamentfri, substitusjon), sosialtjenester for rusmiddelavhengige, oppsøkende arbeid, skade/risikoreduksjon, rehabilitering og reintegrasjon
Arvio menoista keskushallinnon, läänien ja kuntien tasolla huumeisiin ja alkoholiin liittyvien palvelujen yhteydessä, joita ovat ehkäisevä työ, hoito jaterveydenhoito (avo-/laitoshoito, lääkkeetön hoito, korvaushoito), sosiaalipalvelut huumeriippuvaisten kenttätyötä, haittojen/riskien vähentämistä,kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista varten
Nasjonale Reitoxrapporter (2002).
Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2002).
Andelen av de totale utgiftene til etterspørselsreduserende tiltaksom er brukt til rehabilitering og reintegrasjon, samt tiloppsøkende arbeid og skadereduserende tiltak, synes å værelavere, sannsynligvis fordi utgiftene her er av et annet omfangenn utgiftene til behandling, eller fordi de delvis inngår i disse.
Kysynnän vähentäminen kuntoutukseen ja yhteiskuntaansopeuttamiseen sekä kenttätyön ja haittojen vähentämiseentarkoitetuista menoista tuntuisi olevan melko pieni, mikäjohtuu todennäköisesti eroista menojen luokituksessa hoitoonnähden tai osittaisesta sisällyttämisestä siihen.
omfatter (15 medlemsstater og Norge), og ut fra debegrensede data som er tilgjengelig (tabell 6), ble det i EU i1999 brukt til sammen (minimum) 2,3 milliarder euro pånarkotikaforebyggende tiltak og pleie/omsorg fornarkotikaavhengige. Dette innebærer at denne politikkenkoster hver EU-borger mellom 5 og 10 euro.
huumeidenkäytön ehkäisevään toimintaan jahuumeriippuvaisten hoitoon on noin 2,3 miljardia euroa.Tämä tarkoittaa 5–10 euron menoerää kullekin EU-kansalaiselle.
Beløpet er noksannsynligvis mye høyere.
On mahdollista, että summa voi ollahuomattavasti korkeampikin.
Sluttbetraktninger
Loppupäätelmät
I en analyse av narkotikarelaterte utgifter må det skillesmellom undersøkelser av utgifter på nasjonalt plan ogsammenligninger landene imellom.
Kuten monet tutkimukseen osallistuneet ovat painottaneet,olisi erittäin tärkeää saada käyttöön yhteinen metodologiaeri maiden väliseen tutkimukseen jo senkin vuoksi, ettätämäntyyppisellä tiedolla ja sen analysoinnilla on merkitystäpäätöksenteossa.
Endelig, som det er blitt understreket av flere deltakere iforskningen, en felles metode er avgjørende nårforskningen skjer i flere land, under forutsetning av atdenne typen informasjon, og påfølgende analyse, viser segå være relevant for beslutningstakerne.
Analysoitaessa huumeisiin liittyviä menoja tässätutkimuksessa on syytä erottaa menojen tutkiminenkansallisella tasolla ja maiden välinen vertailu.
Med dagens datainnsamlingssystemer er det svært vanskeligå gjøre en pålitelig kostnadsfordeling på forskjellingkategorier.
Nykyisillä tiedonkeruujärjestelmillä on vaikea saadaluotettavaa erittelyä menoista eri luokissa.
På nasjonalt plan kan områder som behandling,skadereduksjon og forebygging ofte gripe inn i hverandre,og ikke alle land legger samme system til grunn forklassifiseringen av utgifter.
Kansallisellatasolla sellaiset alat, kuten hoito, huumeista aiheutuvienhaittojen vähentäminen ja ennaltaehkäisy yhdistetään useinsamaan luokkaan.
Internasjonale sammenligningersvekkes derfor av at det er benyttet forskjellige metoder fordatainnsamling og klassifisering, noe som gjør det vanskeligå sammenligne utgifter på bestemte områder.
Kaikki maat eivät myöskään noudatasamaa menojen luokittelujärjestelmää. Erilaiset tiedonkeruuja -luokittelumenetelmät haittaavatkin kansainvälisiävertailuja, sillä ne vaikeuttavat menojen vertailua tietyilläaloilla.
Nyere studier fra en del land (206) har vist at det er mulig åoppnå tilfredsstillende resultater også uten å anvende‘internasjonalt omforente metoder’.
Tuoreet tutkimukset joissakin maissa (206) ovat osoittaneetmahdolliseksi saada tyydyttäviä tuloksia, jopa soveltamatta”kansainvälisesti hyväksyttyjä menetelmiä”.
Selvfølgelig vil dettebegrense sammenlignbarheten landene imellom, men ogsåher kan dette øke kunnskapsnivået på nasjonalt plan omtiltakene mot narkotikafenomenet, samt at det kan være etnyttig verktøy for beslutningstakere som gir dem mulighet til åvurdere utgiftsnivået i eget land over tid (forutsatt at øvelsengjentas) og mellom sektorer (dersom den er detaljert nok).Når kostnadsestimater sammenlignes med andre indikatorer,vil det, som vi tidligere har sett, være mulig å anslå hvor myesom brukes pr. narkotikaavhengig person, eller hvor mye denetterspørselsreduserende politikken koster sammenlignet medandre politikker, eller hvor mye den enkelte borger må bidramed for å redusere etterspørselen etter narkotika.
Tietenkinkyseiseltä pohjalta maiden välinen vertailtavuus onrajoittunutta, mutta silti kansallisella tasolla tämä tutkimusvoi lisätä tietoa huumeilmiöön liittyvistä toimintamalleista.Se voi olla hyödyllinen väline myös päätöksentekijöilleoman maan menotason arvioimiseksi aikaan (toistettaessa)ja eri sektoreihin nähden (riittävästi eriteltynä). Lisäksi, kunkustannusarvioita verrataan muihin indikaattoreihin, onmahdollista arvioida, kuinka paljon rahaa käytetään yhtähuumeriippuvaista kohti tai kuinka paljon huumeidenkysynnän vähentämisen politiikka maksaa verrattuna muihintoimintalinjoihin tai kuinka paljon kansalaisten onmaksettava huumeiden kysynnän vähentämisestä.
Ser vi bort fra de metodologiske begrensningene, kan vi likeveltrekke én hovedkonklusjon på bakgrunn av de beste dataene idenne rapporten: området helse/omsorg og behandling syneså representere størsteparten av utgiftene og utgjør 50–80 % avalle direkte offentlige utgifter til etterspørselsreduksjon.
Menetelmiä koskevista rajoituksista huolimatta tämänraportin tietojen pohjalta voidaan tehdä yksi tärkeäpäätelmä: terveydenhuolto- ja hoitoala näyttävät saavanleijonanosan varoista, sillä niiden osuus kaikistahuumausaineiden kysynnän vähentämiseen käytettävistäjulkisista menoista on 50–80 prosenttia.
Disse forholdstallene og sammenligningene reiser sværtrelevante spørsmål og hypoteser, og svarene på disse kanfinnes ved mer dyptgående studier.
Nämä luvut ja vertailut tuovat esiin asiaankuuluviakysymyksiä ja olettamuksia, joihin voidaan saadavastauksia syvällisempien tutkimusten avulla.
I Østerrike stod ‘rådgivning, pleie/omsorg og behandling’for narkotikaavhengige i 1999 for 78 % av de føderaleutgiftene til etterspørselsreduksjon.
Itävallassa huumeriippuvaisten ”neuvonnan ja hoidon”osuus kysynnän vähentämisen kokonaismenoista oli78prosenttia vuonna 1999.
For Hellas viser dataeneat nærmere 73 % av kjente utgifter gikk til behandling (ogindirekte utgifter), mens utgiftene til behandling ikommunene og de selvstyrte byene utgjorde 74 % av Spanias totale utgifter i 1999.
Kreikan tiedot osoittavat, ettälähes 73 prosenttia ilmoitetuista menoista käytettiin hoitoon(toissijaiset kustannukset), kun taas Espanjassa autonomisetalueet ja kaupungit käyttivät hoitoon 74 prosenttiakokonaismenoista vuonna 1999.
I Portugal gikk 49 % avtotale utgifter på narkotikaområdet til behandling, mensamtidig brukte Portugal 25 % av de totale utgiftene tilforebygging, noe som er en av de høyeste andelene (av dekjente dataene) på dette området i Europa.
Portugalissa hoitoonkäytettiin 49 prosenttia huumausaineisiin liittyvistäkokonaismenoista vuonna 1999, mutta huumeidenkäytönehkäisyyn käytettiin 25 prosenttia kokonaismenoista, mikäon (saatavilla olevien tietojen perusteella) yksi korkeimmistaluvuista EU:ssa tällä alalla.
Sammenligninger ‘mellom land’ (som er denne studiens formål) eren annen dimensjon av forskningen på estimater overnarkotikarelaterte kostnader.
Maiden väliset vertailut ovat toinen ulottuvuus huumeisiinliittyvässä kustannusarvioiden tutkimuksessa.
Som vi har vist i denne rapporten,avhenger slike studier svært meget av de forskjellige datakildeneog hemmes derfor av mangelen på ensartet metodikk, statistikkog tall fra et land til et annet.
Kuten tässätutkimuksessa todettiin, kyseiset tutkimukset ovat voimakkaastiriippuvaisia erilaisista tietolähteistä, ja sen vuoksi niitähankaloittaa yhdenmukaisuuden puute eri maidenmenetelmissä, tilastoissa ja luvuissa.
For å overvinne disse (og andre)problemer bør det innføres en felles standard for datainnsamling.Dette er imidlertid noe som forutsetter investeringer uten at manpå det nåværende tidspunkt kan si noe om kvaliteten og nytten avsluttresultatet.
Näiden (ja muiden)vaikeuksien voittamiseksi pitäisi ottaa käyttöön yhteisettiedonkeruun standardit.
Før slike investeringer gjøres, trengs det merforskning, pluss en grundigere gjennomgang av relevansen ognytten av slike studier på europeisk nivå.
Tällainen lähestymistapa vaatisikuitenkin investointeja ilman varmuutta lopullisten tulostenlaadusta ja hyödyllisyydestä.
Direkte utgifter til ‘forebygging’ er faktisk ganske vanskelige åidentifisere, og følgelig er dataene svært usikre.
”Ehkäisevään huumetyöhön” käytettäviä välittömiä menojaon vaikea tunnistaa, ja siksi tiedot eivät ole kovinluotettavia.
Hvis vi bareser på de tallene som er kjent, varierer andelen fra 4 % i Østerrike, som bare har tatt hensyn til primærforebygging, til20 % i Hellas (igjen bare primærforebygging) samt 15 % ikommuner og selvstyrte byer i Spania og 10 % i Luxembourg.
Tiedossa olevat luvut vaihtelevat Itävallan4prosentista, jossa tietoa toimitettiin vainprimaaripreventiosta, Kreikan 20 prosenttiin (niin ikäänprimaaripreventiosta). Espanjassa luku on 15 prosenttiaautonomisilla alueilla ja kaupungeissa sekä 10 prosenttia Luxemburgissa.
I mellomtiden, og mens de europeiske samarbeidspartnernevurderer hva som bør gjøres videre, er det EONNs oppgaveå videreføre arbeidet med å forbedre statistikksystemene pånarkotikaområdet og sikre spredning av informasjon ommetodene som brukes og forskningsinnsatsen som gjøres.
Sillä välin ja samalla kun eurooppalaisetyhteistyökumppanit pohtivat edelleen kehittämisenkysymyksiä, EMCDDA:n tehtävänä on jatkaa tilastollistenjärjestelmien kehittelyä ja parantelua alalla ja levittää tietoakäytössä olevista menetelmistä sekä meneillään olevistatutkimuksista.
Se også de nasjonale kontaktpunktene i Østerrike,
Ks. myös kansalliset Kreikan, Espanjan, Itävallan ja
Portugal, Spania og Hellas i forbindelse med de nasjonale Reitox-rapportene for 2002.
Portugaliin seurantakeskukset (National Focal Points) Reitoxin vuoden 2002 kansallisten raporttien puitteista.
EONN (2002a) Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske unionog Norge. EONN: Lisboa.
EMCDDA (2002a), Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjanhuumeongelmasta. EMCDDA, Lissabon.
Vitenskapelig rapport fra EONN. EONN: Lisboa.
EMCDDA:n tieteellinenkertomus. EMCDDA, Lissabon.
Rapport til Generaldirektoratet for justis- oginnenrikssaker. EORG: Brussel.
Raportti oikeus- ja sisäasioiden pääosastolle. EORG,Bryssel.
Nasjonale rapporter (2002) Nasjonale rapporter fra Reitox-nettet.
Kansalliset raportit (2002), Reitoxin kansalliset raportit.
Knutepunkteri Reitox-nettet
Reitoxin kansallisetseurantakeskukset
Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner2003 — 82 s. — 21 x 29.7 cm ISBN 92-9168-164-4
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2003 — 82 s. — 21 x 29,7 cm ISBN 92-9168-165-2
NARKOTIKASITUASJONENI DENEUROPEISKE UNION OG NORGE
HUUMEONGELMAEUROOPAN UNIONISSAJA NORJASSA
Denne publikasjonen fra Det europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) eropphavsrettslig beskyttet.
Tämä julkaisu on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) omaisuuttaja tekijänoikeuksien alainen.
EONN påtar seg intet juridisk eller erstatningsrettslig ansvar for følger av bruken avdata i dette dokumentet. Innholdet i denne publikasjonen representerer ikke nødvendigvis de offisielleholdningene til EONNs partnere, medlemsstatene i EU eller andre institusjoner eller organer i Den europeiskeunion eller De europeiske fellesskap.
EMCDDA ei ota vastuuta tämän asiakirjan sisältämien tietojen käytön seurauksista.Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä vastaa EMCDDA:n yhteistyökumppaneiden, EU:n jäsenvaltioiden taiminkään Euroopan unionin tai Euroopan yhteisöjen toimielimen tai viraston virallisia näkemyksiä.
Store mengder tilleggsinformasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på internett via Europa-serveren(http://europa.eu.int).
Internetissä on paljon lisätietoja Euroopan unionista. Tietoja voi hakea Europa-palvelimen kautta(http://europa.eu.int).
Europe Direct er en tjeneste som hjelper deg med å finnesvar på dine spørsmål angående den europeiske union
Europe Direct -palvelu auttaa sinua löytämäänvastaukset EU:hun liittyviin kysymyksiisi
Rapporten foreligger på spansk, tsjekkisk, dansk, tysk, estisk, gresk, engelsk, fransk, italiensk, latvisk, litauisk,ungarsk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, finsk, svensk og norsk.
Tämä raportti on saatavissa espanjaksi, tšekiksi, tanskaksi, saksaksi, viroksi, kreikaksi, englanniksi, ranskaksi,italiaksi, latviaksi, liettuaksi, unkariksi, hollanniksi, puolaksi, portugaliksi, slovakiksi, sloveeniksi, suomeksi,ruotsiksi ja norjaksi.
Alle oversettelser er utført av Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer.
Euroopan unionin elinten käännöskeskus on tehnyt kaikki käännökset.
Bibliografiske data finnes bakerst i denne publikasjonen.
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2004
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2004
© Det europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2004Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2004Jäljentäminen on sallittua, mikäli lähde mainitaan.
TRYKTPÅHVITT, KLORFRITTPAPIR
PAINETTU KLOORIVALKAISEMATTOMALLE PAPERILLE
Innhold
Sisällys
Politikk og lovgivning – nye utviklinger
Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä
Narkotikaforebygging – i lokalsamfunnet, innrettet på de mest risikoutsatte
Ehkäisevä huumetyö – yhteisöissä tehtävä työ ja riskiryhmien tavoittaminen
Amfetaminlignende sentralstimulerende midler, LSD og andre syntetiske stoffer
Amfetamiinin kaltaiset piristeet, LSD ja muut synteettiset huumeet
Heroin og injeksjonsbruk
Heroiini ja suonensisäinen huumeidenkäyttö
Behandling – hvordan dekke behovene til de som har problemer
Hoito – ongelmakäyttäjien tarpeisiin vastaaminen
Kriminalitet og fengsling
Rikollisuuteen ja vankiloihin liittyvät kysymykset
Utvalgt aspekt 1
Erityiskysymys 1
Evaluering av ‘nasjonale narkotikastrategier’ i Europa
Euroopan ”kansallisten huumausainestrategioiden” arviointi
Utvalgt aspekt 2
Erityiskysymys 2
Utvalgt aspekt 3
Erityiskysymys 3
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nette
Reitoxin kansalliset seurantakeskukset
Informasjonen som legges fram i rapporten, er produktet avet samarbeid og ville ikke vært mulig uten innsatsen fravåre samarbeidspartnere i Reitox-nettet og devitenskapelige ekspertene som har deltatt i arbeidsgruppenenasjonalt og på EU-plan.
Tämän raportin sisältämä tieto on kumppaniemme kanssatehdyn yhteistyön tulosta. Kiitämme Reitox-verkostonkumppaneitamme ja tieteellisiä asiantuntijoita, jotka ovatosallistuneet kansallisiin ja EU-tason työryhmiin.
I arbeidet med rapporten har viogså hatt stor nytte og glede av vårt samarbeid med Europakommisjonen, særlig når det gjelder støtte tilevalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika(2000–2004).
Raporttialaadittaessa olemme saaneet myös tietoa ja hyötyneet Euroopan komission kanssa meneillään olevasta työstä,joka liittyy Euroopan unionin huumausaineita koskevantoimintasuunnitelman (2000–2004) arviointiin.
Denne årsrapporten fra Europeisk overvåkingssenter fornarkotika og narkotikamisbruk (EONN) presenterer data fra Den europeiske unions 25 medlemsstater og Norge.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurantakeskuksen (EMCDDA) tämänvuotinen vuosiraporttisisältää tietoja Euroopan unionin 25 jäsenvaltiosta ja Norjasta.
Deninneholder et vell av informasjon som ikke bare bidrar til åøke forståelsen av i hvor stor grad narkotikaproblemeneberører både Europas borgere og de samfunnene de leveri, men bidrar også til en refleksjon omkring politikken ogtiltakene som medlemsstatene har utarbeidet for å håndtereden komplekse og mangefasetterte utfordringen som brukenav narkotika representerer.
Tiedon paljous auttaa meitä ymmärtämäänparemmin, miten laajasti huumeongelmat vaikuttavat Euroopan kansalaisiin ja heidän asuinyhteisöihinsä. Lisäksivoimme näiden tietojen perusteella tutustua niihintoimintalinjoihin ja toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot ovatkehittäneet vastatakseen huumeiden käytön monimutkaiseenja monitahoiseen haasteeseen.
Lesere som er kjent med EONNs tidligere rapporter omnarkotikasituasjonen i Europa, kan bli slått av de storeforskjellene som framkommer i et slikt utvidet perspektiv.Mange av våre antakelser om narkotikaproblemeneskarakter og den retning trendene tar, må revideres ogjusteres i forhold til den virkeligheten Europa nå ståroverfor, som er mer sammensatt, dynamisk ogforskjelligartet.
Ne, jotka ovat tutustuneet aikaisempiin EMCDDA:nraportteihin Euroopan huumetilanteesta, saattavathämmästyä havaitessaan ne huomattavat erot, joita onsyntynyt tämän laajentuneen näkökulman vuoksi. Moniahuumeongelman suuntausten luonnetta ja suuntaa koskeviaoletuksia on tarkistettava ja mukautettava vastaamaan Euroopan tämänhetkistä tilannetta, joka onmonimutkaisempi, dynaamisempi ja monenlaisempi.
Enkelte kommentatorer fokuserer på problemene som vilkunne oppstå i kjølvannet av økt europeisk integrasjon,særlig faren for at organisert kriminalitet kan utnytte deåpne grensene og det indre marked med fritt varebytte ogfri bevegelighet for personer.
Jotkut korostavat niitä vaikeuksia, joita Euroopanlaajentuminen voi aiheuttaa. Varsinkin järjestäytynytrikollisuus voi hyötyä rajojen avautumisesta ja tavaroiden jahenkilöiden vapaasta liikkuvuudesta.
Utvidelsen av Den europeiskeunion innebærer en ny mulighet til å utveksle erfaringer omhva som virker, og til å samarbeide tettere for å utviklebedre koordinerte tiltak.
Euroopan unionin laajentuminen tarjoaameille uuden tilaisuuden jakaa kokemuksia siitä, mikätoimii, ja tehdä tiiviimpää yhteistyötä paremminkoordinoitujen toimenpiteiden kehittämiseksi.
I denne forbindelse har EONNforpliktet seg til å samarbeide med medlemsstatene om åsammenstille datasett av høy kvalitet, som er en forutsetningfor enhver opplyst debatt.
Tässäpyrkimyksessä EMCDDA sitoutuu tekemään oman osansajäsenvaltioiden kanssa koottaessa korkealaatuista tietoa,jota tarvitaan tietoon perustuvan keskustelun tueksi.
Ikke alle land har kunnet legge fram informasjon på alleområder, og tilgjengelige data har ikke nødvendigvis værtumiddelbart egnet for sammenligning.
Kaikki maat eivät voi antaa tietoja kaikilta osa-alueilta,eikä kaikkia saatavissa olevia tietoja voida vertaillasuoraan.
Derfor har vi lagt innmetodeopplysninger og gjort oppmerksom på ulike forholdsom må tas i betraktning før man trekker noen konklusjoner.Det står likevel fast at den informasjonen som nå foreliggerom narkotikasituasjonen i Europa, er meget omfattende ogstadig mer vederheftig.
Tästä syystä mukana on metodologiaa koskeviahuomautuksia, ja kehotamme lukijoita olemaan varovaisiajohtopäätösten tekemisessä. Euroopan huumetilanteesta nytsaatavilla oleva tieto on kuitenkin merkittävää ja entistävankempaa.
Vi ser fram til å kunne legge framenda mer omfattende datasett i årene framover, etter hvertsom medlemsstatenes investeringer på dette området bærerfrukter.
Aiomme tarjota tulevina vuosina entistäkattavampaa tietoa, kun jäsenvaltioiden parhaillaantoteuttama panostus asiaan kantaa hedelmää.
Faglig interesserte lesere og andre som ønskernærmere opplysninger om et spesielt tema i rapporten, kangå inn i de komplette datatabellene som den kortfattedeinformasjonen som legges fram her, er basert på.Datatabellene ligger i statistiske opplysninger og i denutvidede nettutgaven av publikasjonen.
Enemmännumerotiedosta kiinnostuneet tai ne, jotka haluavatyksityiskohtaisempia tietoja jostakin tämän raportin osasta,voivat tarkastella taulukoita, jotka sisältyvät liitteenäolevaan tilastolehtiseen ja tämän julkaisun laajennettuunonline-versioon.
De som bare ønskeren kort oversikt, vil i oversiktsdelen finne et sammendrag avde viktigste utviklingstrekkene som det redegjøres nærmerefor i selve rapporten.
Niille, jotka haluavat vain tiiviin katsauksentapahtumiin, osa ”Yhteenveto – yleiskatsaus Euroopanhuumausainetilanteeseen” tarjoaa tiivistelmän tärkeimmistätapahtumista, joita tarkastellaan sitten perusteellisemminmuualla raportissa.
EONN ønsker å takke følgende for deres bidrag til denne rapporten:
EMCDDA kiittää seuraavia yhteistyökumppaneitaan avusta tämän raportin laatimisessa:
• lederne for de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet og deres medarbeidere,
Reitoxin kansallisten seurantakeskusten johtajat ja henkilöstö
• tjenestene i den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til denne rapporten,
• jäsenvaltioiden elimet, jotka kokosivat aineiston raporttia varten
• medlemmene av EONNs styre og vitenskapelige komité,
EMCDDA:n hallintoneuvoston ja tieteellisen komitean jäsenet
Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikagruppen – og Europakommisjonen,
Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopan komissio
Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organ for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdens helseorganisasjon (WHO),Europol, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) og Deteuropeiske senteret for epidemiologisk overvåking av aids (EuroHIV),
Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimisto,Maailman terveysjärjestö, Europol, Interpol, Maailman tullijärjestö, Swedish Council for Information on Alcohol andother Drugs (CAN) ja Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus (EuroHIV)
Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisiellepublikasjoner,
Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Årsrapporten er utarbeidet på grunnlag av de nasjonale rapportene innsendt til EONN fra EUs medlemsstater og Norge(som har deltatt i EONNs arbeid siden 2001).
Vuosiraportti on laadittu Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Norjan (joka on osallistunut EMCDDA:n toimintaan vuodesta2001 lähtien) kansallisissa raporteissaan EMCDDA:lle antamien tietojen pohjalta.
De statistiske dataene som legges fram, gjelder for år 2002 (eventuelt sisteår med tilgjengelige data).
Tämän julkaisun tilastotiedot koskevatvuotta 2002 (tai viimeisintä vuotta).
Når det gjelder tiltak mot narkotikabruk og utvalgte aspekter, kan dataene være av nyere dato.
Huumeiden käytön vastaisia toimia ja erityiskysymyksiä käsittelevissä osioissa voidaanviitata tätä uudempiin tietoihin.
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet er lagt ut på EONNs nettsted(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=435).
Reitoxin seurantakeskusten kansalliset raportit ovat saatavissa EMCDDA:n www-sivuilla(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=435).
En utgave av årsrapporten er lagt ut på 20 språk på internett, på http://annualreport.emcdda.eu.int.
Vuosiraportista on olemassa 20 kielellä julkaistu laajennettu online-versio www-osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int.
Ytterligereopplysninger, som det henvises til i fotnotene med referansen OL, finnes bare i internettutgaven.
Maininnat oheismateriaalista alaviitteissä tunnisteen OL kanssa on saatavissa ainoastaanonline-muodossa.
Nettutgaven er på engelskog inneholder store mengder bakgrunnsmateriale i form av bl.a. statistikker og grafikk.
Englanniksi on saatavissa runsaasti lisää kaavioita, taulukoita ja tausta-aineistoa.
Statistiske opplysninger 2004 inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen er basert på(http://statistics.emcdda.eu.int).
EMCDDA:n vuoden 2004 Tilastotiedote sisältää kaikki tilastoanalyysin pohjana käytetyt lähdetaulukot(http://statistics.emcdda.eu.int).
Den inneholder også ytterligere opplysninger om metodene som er brukt.
Siinä on lisäksi tarkemmat tiedot käytetyistä menetelmistä.
En kort oversikt over narkotikasituasjoneni Europa
Yhteenveto – yleiskatsaus Euroopan huumausainetilanteeseen
Denne oversikten belyser noen av de viktigste utviklingenesom omhandles i EONNs årsrapport for 2004 omnarkotikasituasjonen i Europa.
Tässä yleiskatsauksessa tuodaan esiin joitakin keskeisiäkehityssuuntauksia, joita käsiteltiin Euroopanhuumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen(EMCDDA) Euroopan huumausaineongelman tilannettakoskevassa vuoden 2004 vuosiraportissa.
For en utfyllende drøftinghenvises leseren til selve rapporten.
Aihetta onkäsitelty laajemmin raportin varsinaisessa tekstissä.
Medlemsstatenestilnærmingsmåter for å vurdere nasjonalenarkotikastrategier legges fram i det utvalgte aspektet omevaluering.
Huumausainepolitiikkaa koskevista arvioinneista voidaanoppia paljon tulevaa silmällä pitäen.
En av de viktigste politiske utviklingene rapporten tar forseg, er midtveisevalueringen av handlingsplanen fra FNs Generalforsamlings spesialsesjon (UNGASS) i 1998 omnarkotikasituasjonen i verden.
Yksi raportissa merkille pannuista merkittävistä poliittisistaedistysaskelista on toimintaohjelman väliarviointi, jostapäätettiin Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksenhuumausaineongelmaa koskevassa erityisistunnossa(UNGASS) vuonna 1998.
I tillegg bidrar EONN tilevalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika(2000–2004), som skal sluttføres i 2004.
Lisäksi EMCDDA osallistuu EU:n huumausaineita koskevan vuosien 2000–2004toimintasuunnitelman arviointiin, joka valmistuu vuonna 2004.
To land (Belgia og Storbritannia) rapporterte om endringeri den juridiske klassifiseringen av cannabis.
Kaksi maata (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta)raportoivat muutoksista kannabiksen oikeudellisessaluokituksessa.
Begge disselandene har i lovgivningen eller retningslinjene spesieltgrepet fatt i problematisk bruk av cannabis, oglovendringene som er foretatt har en rekke viktigedimensjoner som noen ganger har blitt oversett i mediasrapportering om disse tiltakene.
Kummassakin näistä maista kannabiksenongelmakäyttöön puututtiin nimenomaisesti laeilla taisuuntaviivoilla, ja hyväksytyillä oikeudellisilla muutoksilla onmonia tärkeitä ulottuvuuksia, jotka ovat toisinaan jääneethuomiotta tiedotusvälineiden näitä toimenpiteitä koskevassauutisoinnissa.
I juni 2003 vedtok Ministerrådet en rekommandasjon omforebygging og reduksjon av helseskade forbundet mednarkotikaavhengighet.
Kesäkuussa 2003 ministerineuvosto antoi suosituksenhuumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveysongelmienehkäisemisestä ja vähentämisestä.
Rekommandasjonen gjeldernøkkelområder som f.eks. helsevern og risikoreduksjon,reduksjon av blodbårne sykdommer blant narkotikabrukere(HIV, HCV og TB), reduksjon av narkotikarelaterte dødsfallog etablering av hensiktsmessige evalueringsmekanismer.I2003 inngikk Ministerrådet også en politisk avtale om etrammevedtak om narkotikahandel.
Suosituksen keskeisiäaloja ovat muun muassa terveyden suojelu ja riskienvähentäminen, veren välityksellä tarttuvien tautien (HIV, C-hepatiitti ja tuberkuloosi) esiintyvyydenvähentäminen huumeidenkäyttäjillä, huumekuolemienvähentäminen ja asianmukaisten arviointimekanismienluominen.
I 2003 fortsatte arbeidet med å kontrollere de nyesyntetiske stoffene i Den europeiske union, og Ministerrådetvedtok en beslutning om at 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 og TMA-2skal underlegges kontroll.
Vuonna 2003 ministerineuvosto pääsi myöspoliittiseen yhteisymmärrykseen huumausainekaupanpuitepäätöksestä. Tässä sopimuksessa keskityttiinrangaistusten yhdenmukaistamiseen sekä toiminnanulottamiseen niihin rikollis- ja terroristijärjestöihin, jotkasaavat tuloja huumausainekaupasta.
I mange medlemsstater knytter det seg fortsatt storbekymring til problemet med kjøring under påvirkning avnarkotika og hvordan dette skal håndteres.
Tulevan toiminnan sekä kansainvälisen yhteistyön kannaltaon entistä tärkeämpää varmistaa tarvittavat valtuudethuumekauppiaiden ja rikollisjengien omaisuudentakavarikoimiseen.
I 2003gjennomførte tre land (Frankrike, Østerrike og Finland)vesentlige endringer for å klargjøre eller styrkelovgivningen på dette området.
Niin Espanja, Ranska, Irlanti kuin Yhdistynyt kuningaskuntakin raportoivat uusista toimistatällä alalla.
I 2003 økte antallet land hvis narkotikapolitikk utføresinnenfor rammeverket av en helhetlig nasjonal strategi, ognarkotikaplaner ble vedtatt i Danmark, Tyskland, Litauen og Slovenia.
Vuonna 2003 uusien synteettisten huumausaineidenvalvontatyö Euroopan unionissa jatkui; ministerineuvostohyväksyi päätöksen, jota sovelletaan 2C-I:n, 2C-T-2:n, 2C-T-7:n ja TMA-2:n valvontatoimenpiteisiin.
Evaluering av narkotikapolitikken gir erfaring som kan væreviktig for framtiden.
Autoilu huumausaineiden vaikutuksen alaisena ja siihenpuuttuminen on yhä merkittävä huolenaihe monissajäsenvaltioissa.
Medlemsstatene rapporterte omovervåking eller evaluering på følgende områder i 2003:virkningen av ny narkotikalovgivning, konsekvensene av åendre lovbestemmelsene i forbindelse med besittelse av
Vuonna 2003 kolme maata (Ranska,Itävalta ja Suomi) tekivät merkittäviä muutoksia aihettakoskevan lainsäädäntönsä selkeyttämiseksi taivahvistamiseksi.
Narkotikaforebyggende arbeid i Europa kjennetegnes vedat det er rettet mot hele samfunnet (generell forebygging)eller mot de mest risikoutsatte, enten på gruppe- (selektivforebygging) eller individnivå (indisert forebygging).
Euroopassa tehtävä ehkäisevä huumetyö voidaan luokitellakoko yhteisöön kohdistuvaksi (yleinen ehkäisevä huumetyö)tai suurimmassa vaarassa oleviin kohdistuvaksi jokoryhmätasolla (valikoivasti) tai yksilötasolla (kohdennetusti).Kehittyneimmät yleisen ehkäisevän huumetyön mallit ovatkoululaisiin kohdennettuja ohjelmia, joista on saatavilla
Demest velutviklede modellene for generell forebygging erprogrammer som retter seg mot elevpopulasjoner. Disseprogrammene bygger på et ganske solid evidensgrunnlagsom kan styre programinnhold og gjennomføring.
Niiden maiden määrä, joiden huumausainepolitiikkaperustuu yleiseen kansalliseen strategiaan, kasvoi vuonna2003, kun Tanska, Saksa, Liettua ja Slovenia hyväksyiväthuumausaineita koskevat suunnitelmat.
En rekkeland rapporterer om oppmuntrende utvikling innenfordekningen og gjennomføringen av skolebaserte,forebyggende programmer.
Viron ja Ranskan ontarkoitus seurata perässä vuonna 2004, ja silloin yli kaksikolmasosaa kaikista EU:n jäsenvaltioista on hyväksynyttämän lähestymistavan.
I mange land finnes detimidlertid fortsatt et betydelig forbedringspotensial bådenår det gjelder dekningen og kvaliteten på generelt
Kansallisiin strategioihin sisältyviäyleisiä teemoja ovat sitoutuminen kysyntä- ja tarjontapuolentoimintaa koskevaan tasapainoiseen lähestymistapaan sekäkoordinoinnin tärkeyden selkeä tunnustaminen.
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge forebyggingsarbeid.
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Generelle forebyggingstiltak rettet motmiljøer utenfor skolen, har også et betydelig potensial, menfor tiden er det bare et par land som følger dennetilnærmingsmåten.
Myös muut kuin kouluissatoteutettavat yleiset ehkäisevät toimet tarjoavat merkittäviämahdollisuuksia, mutta tällä hetkellä lähestymistapaatoteutetaan vain muutamissa maissa.
Betydningen av å utvikle forebyggende arbeid blant demest risikoutsatte, erkjennes i stadig større grad, men det erfortsatt et stort behov for å investere i denne typen målrettetforebygging.
Vaikka kaikkein suurimmassa vaarassa oleviin suuntautuvanehkäisevän työn kehittämisen tarve tunnustetaan yhälaajemmin, tällaiseen kohdennettuun ehkäisevään työhön onvielä investoitava huomattavasti.
Cannabis og med overskrider, bruken av amfetamin.
Amfetamiini on kautta aikojen ollut kannabiksen jälkeen Euroopassa yleisimmin käytetty huumausaine.
Til tross fordenne økningen i ecstasybruk, stod Europa fortsatt forstørstedelen av de globale beslagene av amfetamin(86%etter volum) i 2002.
Tästäekstaasin käytön yleistymisestä huolimatta vuonna 2002suurin osa Euroopassa takavarikoiduista huumausaineistaoli edelleen amfetamiinia (86 prosenttia takavarikoidustamäärästä).
Livstidsprevalensen forecstasybruk ligger generelt mellom 0,5% og 7% av denvoksne befolkningen, selv om tallene er høyere blant ungemenn.
Ekstaasia kerran käyttäneitä on aikuisväestössäyleensä 0,5–7 prosenttia, joskin luvut ovat korkeampianuorten miesten keskuudessa.
En livstidsprevalens mellom 11% og 17% er f.eks.rapportert blant 15–24-årige menn i Den tsjekkiskerepublikk, Spania, Nederland og Storbritannia.
Esimerkiksi Tšekissä,Espanjassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa kerran käyttäneitä 15–24-vuotiaissamiehissä ilmoitettiin olevan 11–17 prosenttia.
Genereltsett synes det som om den økningen i ecstasybruk som fantsted i 1990-årene, nå har flatet ut, og bare et par landrapporterer fortsatt om en oppadgående trend.
Yleisestiottaen 1990-luvulla todettu ekstaasin käytön lisääntyminennäyttää nyt vakiintuneen, ja vain jotkin maat raportoivatyhä kasvusuuntauksesta.
Studier avbestemte befolkningsgrupper viser stadig at ecstasy er merutbredt blant unge som deltar på ‘dance-arrangementer’,selv om en del nyere bevismateriale tyder på at denneforbindelsen kan være i ferd med å svekkes.
Tutkimukset tietyistä väestönosistaosoittavat kerta toisensa jälkeen, että ekstaasin käyttö onyleisempää nuorilla, jotka käyvät ns. ”tanssitapahtumissa/-bileissä”, joskin on tuoretta näyttöä siitä, että tämä kytkössaattaa olla heikkenemässä.
Cannabis er fortsatt det illegale stoffet som oftest brukes i EU, men det er store variasjoner landene imellom.Nyerestudier blant 15–16-årige skoleelever tyder på atlivstidsprevalensen varierer fra under 10% til over 30%.De høyeste tallene rapporteres av gutter i Storbritannia(42,5%).
Viimeaikaiset tutkimukset 15-vuotiaista koululaisista osoittavat, että kerrankäyttäneiden määrä vaihtelee alle 10 prosentista yli30prosenttiin, ja suurimmat ilmoitetut luvut saatiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien poikien käytönosalta (42,5 prosenttia).
En liten, men stabil andel (rundt 15%) av 15-årige skoleelever som har brukt cannabis i løpet av detsiste året, rapporterer at de har brukt det 40 ganger ellermer.
Pieni, mutta merkittävä osuus(noin15 prosenttia) 15-vuotiaista koululaisista, jotka ovatkäyttäneet kannabista viimeisen vuoden aikana, ilmoittaakäyttäneensä sitä 40 kertaa tai useammin.
Slik intensiv cannabisbruk gir grunn til bekymring,særlig med tanke på sjansen for at denne gruppen kan bliutsatt for negative konsekvenser.
Tällainenkannabiksen suurkäyttö ja varsinkin tälle ryhmällemahdollisesti koituvat haittavaikutukset ovat huolestuttavia.Tätä aihetta sekä sitä, että kannabishoidon tarpeenraportoidaan kasvaneen Euroopassa, käsitelläänyksityiskohtaisemmin aihetta koskevan erityiskysymyksenyhteydessä.
Dette problemet og detfaktum at den rapporterte etterspørselen etter behandlingfor cannabisbruk har økt i Europa, omhandles mer utførligiet utvalgt aspekt.
Hiljattain (viimeisen vuoden aikana) kannabistakäyttäneitä on eniten nuorissa aikuisissa (15–34-vuotiaissa),useimmissa maissa 5–20 prosenttia.
Utbredelsen av nyere bruk (siste12måneder) av cannabis er høyest blant unge voksne(15–34 år) og ligger mellom 5% og 20% i de fleste land.Det ser ut til at bruken av cannabis gikk vesenlig oppi1990-årene i de fleste land, men at den nå har flatet ut,idet minste i en del land.
Vaikuttaa siltä, ettäkannabiksen käyttö lisääntyi useimmissa maissamerkittävästi 1990-luvulla, mutta ainakin joissakin maissase on nyt vakiintunut.
Ecstasydødsfall forekommer sjeldnere enn opiatdødsfall,men de vekker stor bekymring i befolkningen.
Ekstaasiin liittyvät kuolemantapaukset ovat harvinaisiaverrattuna opiaattikuolemiin, mutta ne herättävät yleistähuolta.
Færre enn100ecstasydødsfall med tilgjengelige data bleinnrapportert til EONN i fjor.
Määrittely- ja mittausongelmat vaikeuttavat tämänaiheen analysointia.
Mer enn 30 land er anført som kilde for cannabisbeslaglagt i Europa, og dette illustrerer den globaleutbredelsen av cannabisproduksjonen.
EMCDDA:lle ilmoitettiin alle100ekstaasikuolemaa viimeiseltä vuodelta, jota koskevattiedot olivat saatavilla.
Europa er verdensstørste marked for cannabisharpiks, og mestepartenkommer fra Marokko, som nå er verdens største kilde fordenne formen av stoffet.
Tähän lukuun on kuitenkinsuhtauduttava varauksella, koska jotkin maat eivätilmoittaneet tietoja lainkaan, ja silloinkin kun toksikologisettiedot olivat saatavilla, tapauksiin liittyi usein myös muitaaineita.