pere/sami_parallel huggingface dataset:
I en tid der man i økende grad anerkjenner betydningen av evidensbaserte intervensjoner, er det verdt å merke seg at 21 land rapporterte at narkotikapolitikken er basert på forskningsresultater, i alle fall til en viss grad.
Heroiinirikosten kansallisissa suuntauksissa on kuitenkin ollut vaihtelua tarkasteluajanjakson aikana, sillä kolmasosassa maista suuntaus on nouseva (16).
Femten av de 27 rapporterende landene har nasjonale
Muutamissa maissa suurin osa huumausainerikoksista oli muita kuin kannabisrikoksia: Tšekissä metamfetamiinirikosten osuus oli 60 prosenttia
De fleste landene rapporterte at det meste av forskningsvirksomheten skjer på universiteter og i spesialiserte sentre, hvorav noen er nasjonale kontaktpunkter, etterfulgt av offentlige og private forskningssentre.
Sekä amfetamiini- että ekstaasirikosten keskimääräinen suuntaus EU:ssa saavutti huippunsa vuonna 2004.
Nasjonale forskningsnettverk ble rapportert av noen land (Tyskland, Spania, Portugal). Disse kan spille en viktig rolle i organiseringen og finansieringen av forskningen og kan også fremme mer direkte koplinger mellom forskning og praksis.
Amfetamiinirikosten suuntaus jatkui ylöspäin (keskimääräinen lisäys 41 prosenttia vuosina 2001–2006), ekstaasirikosten keskiarvo EU:ssa vaihteli samana ajanjaksona ilman kokonaismäärän muutosta.
Stadig mer forskning på narkotikafeltet
Lisää huumeisiin liittyvää tutkimusta
EONN har fått nærmere opplysninger om narkotikarelatert forskning i Europa fra de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet sammen med en beskrivelse av nasjonale forskningsorganisasjoner og finansieringsordninger.
EMCDDA on kerännyt Reitoxin kansallisten yhteyspisteiden verkoston kautta yksityiskohtaista tietoa huumealan tutkimuksesta Euroopan maissa. Jäsenvaltioiden ilmoittamiin tietoihin sisältyvät kansallisten tutkimusorganisaatioiden ja rahoitusjärjestelyjen kuvaukset.
Medlemsstatene har også sendt inn oversikter over de viktigste narkotikarelaterte studiene som er gjennomført i hvert land siden 2000 samt vitenskapelige artikler, vitenskapelige tidsskrifter og nettsteder der funnene i studiene er publisert.
Jäsenvaltiot ovat lisäksi toimittaneet luettelot tärkeimmistä vuodesta 2000 alkaen tehdyistä tutkimuksista ja maininneet tieteelliset artikkelit, lehdet ja verkkosivustot, joiden kautta niiden alueella tehdyn huumeisiin liittyvän tutkimuksen tuloksia on levitetty.
EONN har en rekke produkter og kanaler for å spre denne informasjonen, så vel som mye annen informasjon (se http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
EMCDDA antaa nämä ja monet muut tiedot käyttöön erilaisten jakelutuotteiden ja -kanavien kautta (katso http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
En grundigere redegjørelse for dette temaet er gitt på utvalgt aspekt om narkotikarelatert forskning, 2008 (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues).
Jos haluat perusteellisempaa tietoa tästä aiheesta, katso vuoden 2008 erityiskysymys huumeisiin liittyvästä tutkimuksesta (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues).
Europakommisjonen har bestilt en grundig komparativ analyse av forskning på området illegale rusmidler i Den europeiske union.
Euroopan komissio on antanut toimeksi perusteellisen vertailevan analyysin Euroopan unionissa tehdystä laittomia huumeita koskevasta tutkimustyöstä.
Studien vil gi en oversikt over hvilke midler Den europeiske union og medlemsstatene stiller til rådighet for narkotikarelatert forskning, basert på resultatene av det utvalgte aspektet om forskning, inklusive for forskning på tilbudsreduksjon og sikkerhet.
Tutkimuksen tarkoituksena on antaa yleiskuva Euroopan unionilta ja jäsenvaltioilta saatavasta rahoituksesta huumeisiin liittyvää tutkimusta varten. Se pohjautuu tutkimukseen liittyvän erityiskysymyksen tuloksiin ja laajentaa tutkimusalaa kattamaan huumeiden tarjonnan vähentämisen ja turvallisuuden.
Studien vil omfatte en gjennomgang av eksisterende forsknings-infrastruktur i medlemsstatene og i Europa og innbefatte en sammenligning med andre regioner, som Nord-Amerika og Australia.
Tutkimuksessa arvioidaan jäsenvaltioiden nykyisiä tutkimuksen perusrakenteita Euroopan tasolla ja vertaillaan niitä muihin maanosiin, kuten Pohjois-Amerikkaan ja Australiaan.
Den vil konkludere med anbefalinger til tiltak for å fylle kunnskapshullene og styrke samarbeidet på europeisk plan.
Tutkimuksen päätelminä esitetään suosituksia toimenpiteiksi, joilla voidaan korjata tietovajeet ja parantaa yhteistyötä Euroopassa.
Studien vil også evaluere eksisterende europeiske nettverk, inklusive EONNs og dets nettverk av nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Siinä arvioidaan myös nykyisiä eurooppalaisia verkostoja, myös EMCDDA:n verkostoja ja Reitoxin kansallisten yhteyspisteiden verkostoa.
Resultatene av studien vil foreligge tidlig i 2009.
Tutkimuksen tulokset ovat käytettävissä vuoden 2009 alkupuolella.
Se tabell DLO-7 i Statistiske opplysninger 2008.
Katso taulukko DLO-7 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Blant de største studiene som har blitt utført siden 2000, ifølge rapportene fra medlemsstatene, var mer enn halvparten innenfor epidemiologi og om lag en tredel innen anvendt forskning (hovedsakelig evaluering av forebyggings- og behandlingsintervensjoner).
Jäsenvaltioissa vuodesta 2000 alkaen tehdyistä merkittävistä tutkimuksista yli puolet koski epidemiologian alaa ja noin kolmannes soveltavaa tutkimusta (pääosin ehkäisy- ja hoitotoimenpiteiden arviointia).
I tillegg kom studier av determinanter, risiko- og beskyttelsesfaktorer for narkotikabruk, konsekvenser av narkotikabruk samt stoffenes virkemåter og virkninger.
Lisäksi tutkimuskohteina mainittiin huumeidenkäytön taustatekijät, riskit ja suojatekijät, huumeidenkäytön seuraukset, huumeiden vaikutusmekanismit ja haittavaikutukset.
Det ble påvist til sammen 25 europeiske fagfellevurderte tidsskrifter, på 11 språk andre enn engelsk, spesialisert på narkotikaområdet.
Huumausaineisiin liittyvä tutkimus mainitaan 20 maan kansallisessa huumausainestrategiassa tai -toimintasuunnitelmassa (tietoja ilmoittaneita maita on 27).
De fleste av disse nasjonale tidsskriftene utgir engelske sammendrag og ønsker internasjonale bidrag velkommen.
Tietoja antaneista 27 maasta 15:ssä on kansallisen tason rakenteet huumausaineisiin liittyvän tutkimuksen koordinoimiseksi.
I tillegg til spesialpublikasjoner om illegale rusmidler og avhengighet utgis det også artikler om illegal narkotikabruk i fagfellevurderte tidsskrifter innen en rekke fagområder og i fagblader.
Vain viisi maata ilmoitti, ettei huumausaineisiin liittyvää tutkimusta mainita niiden kansallisissa strategioissa tai ettei vastaavaa kansallista koordinointirakennetta ole.
I 2006 ble forskningsfunn på narkotikafeltet publisert i mer enn 100 slike europeiske tidsskrifter.
Huumausaineisiin liittyvää tutkimusta rajoittavia tekijöitä ilmoitettiin useista maista.
Andre typer publikasjoner, herunder fra nasjonale kontaktpunkter, spiller også en viktig rolle i spredningen.
Monet maat mainitsevat huumausainetutkimukseen käytettävissä olevan rahoituksen vähyyden tärkeäksi rajoittavaksi tekijäksi (Belgia, Kreikka, Puola, Romania, Suomi).
Flere land rapporterte om begrensninger på den narkotikarelaterte forskningen.
Terveys- ja sosiaalialojen tieteet ovat yleistutkimuksen pääasialliset alat, joilta on mahdollista saada rahoitusta huumausaineisiin liittyvään tutkimukseen.
Blant de nevnte problemene var organisatoriske forhold, som manglende samordning og spredte ressurser (Tyskland, Frankrike, Østerrike), mangelen på kvalifisert forskningspersonell (Latvia, Ungarn) og metodologiske aspekter (personvernspørsmål, problemer med å nå skjulte populasjoner og mangel på kontinuitet i forskningsprosjektene).
Erityisesti huumausaineisiin liittyvään tutkimukseen tarkoitettua rahoitusta voi olla saatavana kansallisilta huumausainealan koordinointielimiltä (Tšekki, Espanja, Ranska, Luxemburg, Unkari, Puola, Portugali, Norja). Kummankin tyyppisissä rahoitusohjelmissa laittomia huumeita koskeva tutkimus kytketään muiden riippuvuuksien tutkimukseen, esimerkkeinä alkoholi, tupakka- ja peliriippuvuus.
Flere land nevnte begrensede midler til narkotikarelatert forskning som en viktig begrensning (Belgia, Hellas, Polen, Romania, Finland).
Muita ilmoitettuja rahoituslähteitä ovat säätiöt, tiedeakatemiat, yksityiset laitokset, huumeidenvastaisen työn erityisrahastot, Euroopan komissio ja Yhdistyneet Kansakunnat.
De nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet spiller også en viktig rolle for spredningen av forskningsresultater i alle de rapporterende landene, hovedsakelig gjennom sine nasjonale rapporter.
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet hoitavat tärkeää tehtävää levittäessään tutkimustuloksia kaikkiin tietoja antaviin maihin pääasiassa kansallisten raporttiensa muodossa.
Styrket kartlegging av effektene av tilbudsreduserende tiltak
Tehokkaampi huumetarjonnan vähentämisen seuranta
Dette kapittelet gir en oversikt over narkotikatiltakene i Europa og redegjør nærmere, der det er mulig, for trender, utviklinger og kvalitetsspørsmål.
Tässä luvussa esitetään yleiskatsaus siihen, millä tavoin Euroopassa on vastattu huumeongelmiin, ja käsitellään mahdollisuuksien mukaan suuntauksia, kehitystä ja laatukysymyksiä.
Tiltakene som gjennomgås her, omfatter forebygging, behandling, skadereduksjon og sosial reintegrasjon, som til sammen utgjør et helhetlig system for etterspørselsreduksjon.
Tässä arvioituihin toimenpiteisiin kuuluvat ehkäisevä huumetyö, hoito, haittojen vähentämien ja sosiaalinen kuntoutus, jotka yhdessä muodostavat kattavan kysyntää vähentävän järjestelmän.
Kapittelet inneholder også en oversikt over data som er tilgjengelig om behovene narkotikabrukere i fengsel har, og hvilke tiltak som finnes i fengselsmiljøet.
Luvussa arvioidaan niin ikään vankiloissa olevien huumeidenkäyttäjien tarpeita ja reagointia niihin tässä käsiteltäviltä osin.
I tillegg blir det en kort gjennomgang av framtidige utfordringer angående kartlegging av et annet område innen narkotikapolitikken, nemlig tilbudsreduksjon.
Lisäksi käsitellään lyhyesti tulevia seurannan haasteita huumausainepolitiikan toisella osa-alueella eli huumeiden tarjonnan vähentämisen alalla.
Tilbudsreduksjon kan anses å omfatte alle aktiviteter som tar sikte på å forhindre at illegale rusmidler når fram til brukerne.
Huumeiden tarjonnan vähentäminen voidaan määritellä kattamaan kaikki toiminta, jonka tavoitteena on estää laittomia huumausaineita päätymästä niiden käyttäjille.
Tiltakene kan være alt fra internasjonale konvensjoner, lovgivning og politikk på EU- og nasjonalt plan så vel som til tiltak som omfatter den enkelte prosess og aktør involvert i produksjon og handel med illegale stoffer, eventuelt involvert i ulovlig handel eller produksjon med lovlige stoffer (legemidler, kjemiske prekursorer) for ulovlige formål, samt hvitvasking av narkotikapenger.
Sen välineinä voivat olla kansainväliset yleissopimukset, EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö ja politiikka sekä toiminta, jolla torjutaan laittomien huumausaineiden tuotantoon ja salakuljetukseen liittyviä prosesseja ja niihin osallistuvia toimijoita sekä laittomien aineiden (lääkkeiden, lähtökemikaalien) sieppaamista laittomiin tarkoituksiin tai niiden laitonta valmistusta sekä huumerahan pesua.
Rettshåndhevende virksomhet, alternative utviklingstiltak og prosjekter som tar sikte på å forebygge narkotikarelatert kriminalitet, er alle områder som bidrar til å redusere tilbudet av illegale narkotiske stoffer.
Lainvalvontatoiminta, vaihtoehtoiset kehitysaloitteet ja hankkeet huumerikollisuuden torjumiseksi vaikuttavat kaikki laittomien huumausaineiden tarjonnan vähentämiseen.
Kartlegging og analyse er også her, som innen etterspørselsreduksjon, en viktig støtte for disse aktivitetene og evalueringen av dem.
Seuranta ja analysointi ovat kysynnän vähentämisen tavoin tärkeänä tukena toiminnalle ja sen arvioinnille.
Narkotikaforebygging kan deles inn i ulike nivåer eller strategier, fra miljøbasert forebygging til indisert forebygging, som ideelt sett ikke skal være konkurrerende men supplerende.
Ehkäisevä huumetyö voidaan jakaa eri tasoihin tai strategioihin, jotka vaihtelevat ympäristöön vaikuttavista toimista aina kohdennettuun ehkäisyyn. Ihannetapauksessa nämä alat eivät kilpaile keskenään vaan täydentävät toisiaan.
Følgende beskrivelse av dagens situasjon og trender i Europa er basert på kvalitative data om tilbudet av generell og selektiv forebygging innrapportert til EONN i 2007 (17) og på en gjennomgang av litteraturen om indisert forebygging (EONN, 2008f).
Seuraava Euroopan nykytilanteen ja suuntausten kuvaus perustuu EMCDDA:lle vuonna 2007 ilmoitettuihin yleisen ja valikoidun ehkäisytyön tarjontaa koskeviin laadullisiin tietoihin (17) sekä kohdennettua ehkäisevää huumetyötä koskevaan tutkimuskirjallisuuteen (EMCDDA, 2008f).
Data som er innsamlet til den årlige framdriftsrapporten i forbindelse med EUs handlingsplan mot narkotika og UNGASS-rapporten (se kapittel 1) har avdekket en svært varierende situasjon når det gjelder tilgjengeligheten av responsdata på området tilbudsreduksjon.
Tiedot, joita on hiljattain kerätty EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman vuotuisten tilannearvioiden ja UNGASS-arvioinnin (katso luku 1) puitteissa, osoittavat, että tarjonnan vähentämisen toimenpiteitä koskevien tietojen saatavuus on vaihteleva.
Aktivitetene relatert til internasjonale prosjekter er vanligvis godt dokumentert, mens det ofte er vanskelig å få tilgang til data om aktiviteter på nasjonalt plan, som dessuten ofte er vanskelig sammenlignbare.
Kansainvälisiin hankkeisiin liittyvät toimet dokumentoidaan yleensä hyvin, mutta kansallisen tason toimintaa koskevia tietoja on usein vaikea saada ja vertailla.
Europakommisjonen, Eurostat, Europol og EONN arbeider for å forbedre denne situasjonen innenfor rammen av EUs neste handlingsplan mot narkotika (2009–12).
Euroopan komissio, Eurostat, Europol ja EMCDDA pyrkivät parantamaan tilannetta seuraavan EU:n huumeita koskevan toimintasuunnitelman (2009–2012) yhteydessä.
Det trengs en gjennomgang av både begrepsapparat, informasjonssystemer og potensielle informasjonskilder til kartlegging og analyse av tilbudsreduserende aktiviteter i medlemsstatene.
Nykyisiä käsitekehyksiä ja tietojärjestelmiä sekä jäsenvaltioiden tarjonnan vähentämiseen tähtäävän toiminnan seurannan ja analysoinnin mahdollisia tietolähteitä on arvioitava uudelleen.
Det er også viktig å få en bedre forståelse av narkotikamarkedene, særlig tilbuds- og distribusjonsleddene, både i økonomisk og samfunnsmessig perspektiv.
Tarvitaan myös parempi näkemys huumemarkkinoista, erityisesti tarjonta- ja jakelujärjestelyistä niin taloudelliselta kuin sosiaaliseltakin kannalta.
Formålet med generell skolebasert forebygging i Europa synes å ha endret seg i de senere år.
Koulujen yleisen ehkäisevän huumetyön tavoitteet näyttävät muuttuneen Euroopassa viime vuosina.
I 2007 var utvikling av livsferdigheter det hyppigst rapporterte formålet med forebyggende tiltak (12 av 28 rapporterende land), mens i 2004 halvparten av landene (13/26) rapporterte at bevisstgjøring og informasjon var hovedmål.
Vuonna 2007 useimmiten mainittu ehkäisytyön tavoite oli elämäntaitojen kehittäminen (12 raportoivaa maata 28:sta), mutta vuonna 2004 puolet maista (13 maata 26:sta) ilmoitti päätavoitteikseen tietoisuuden lisäämisen ja tietojen tarjoamisen.
Å skape beskyttende skolemiljøer, en form for strukturelle intervensjoner, ble også oftere nevnt som et hovedmål i 2007 (seks land) enn i 2004 (fire land).
Suojaavan kouluympäristön luominen eräänlaisena rakenteellisena toimenpiteenä mainittiin niin ikään päätavoitteena useammin vuonna 2007 (kuusi maata) kuin vuonna 2004 (neljä maata).
Endringene i de rapporterte målsettingene kan gjenspeile en mer rasjonell og evidensbasert tilnærming, men det er uklart i hvilken grad denne endringen i målsettinger gjenspeiler endringer i det faktiske tilbudet.
Ilmoitetuissa tavoitteissa tapahtuneet muutokset voivat olla osoitus entistä järkiperäisemmän ja näyttöön perustuvan lähestymistavan omaksumisesta, mutta on epäselvää, missä määrin tavoitteiden muuttuminen vastaa käytännön tarjontaa.
Data ble lagt fram av nasjonale eksperter i medlemsstatene.
Tiedot on saatu jäsenvaltioiden kansallisilta asiantuntijoilta.
Besøk fra politi på skoler
Poliisien vierailu kouluissa
Bare informasjon om narkotika
Tiedotus vain huumeista
Informasjons-dager om narkotika
Tiedotuspäivät huumeista
Opplæring i personlige og sosiale ferdigheterutenom standardiserte programmer
Henkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen harjaantuminen vakio-ohjelmien ulkopuolella
Antall land
Maidenlukumäärä
”Mustap” står for ”multisession, standardised programmes with printed material” (standardiserte programmer med trykket materiell som går over flere samlinger).Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
vähentää tupakan ja alkoholinkäyttöä kouluissa. Näitä ehkäisytoimia voidaan täydentää muilla rakenteellisilla toimilla, esimerkkeinä koulurakennusten ja kouluelämän suunnittelun kohentaminen.
evnen til å håndtere konflikter, stress og frustrasjoner eller korrigere normative misoppfatninger rundt narkotikabruk.
ovat vakiomuotoiset ohjelmat, vertaislähestyminen tai erityisesti poikiin kohdistetut toimenpiteet.
Overvekten av intervensjoner som mangler eller bare har en svak evidensbase, kan skyldes at slike tiltak krever færre ressurser og mindre opplæring av personell.
Heikkoon tai olemattomaan näyttöön perustuvien toimenpiteiden yleinen vallitsevuus voi johtua siitä, että näihin toimiin tarvitaan vähemmän resursseja ja vähemmän henkilöstökoulutusta.
Familiebasert forebygging er en annen velbrukt forebyggende metode.
Perheisiin kohdistuva ehkäisytyö on toinen laajalti käytössä oleva lähestymistapa.
Elleve land rapporterer full eller omfattende dekning av tiltak i form av familiemøter og kvelder.
Yksitoista maata ilmoitti tarjoavansa kattavasti tai laajasti perhetapaamisia ja -iltoja.
I likhet med skolebasert forebygging synes familiebasert forebygging hovedsakelig å fokusere på informasjonsformidling.
Koulujen ehkäisytyön tapaan perheisiin kohdistuva ehkäisytyö näyttää keskittyvän pääasiassa tiedottamiseen.
Intensiv veiledning og opplæring for familier, en tilnærming som har vist konsekvent effekt på tvers av studier (Petrie et al., 2007), tilbys i begrenset omfang – bare syv land rapporterer det høyeste tilbudsnivået.
Tutkimuksessa johdonmukaisen tehokkaaksi osoittautunutta (Petrie et al., 2007) lähestymistapaa eli tehokasta neuvontaa ja koulutusta perheille tarjotaan vähän, vain seitsemän maata ilmoitti merkittävästä tarjonnasta.
I tillegg til aktiviteter som retter seg spesifikt mot narkotikabruk, forekommer også strukturelle intervensjoner i skolen.
Erityisesti huumeidenkäyttöön kohdistuvien toimien lisäksi kouluissa tapahtuu myös rakenteellista ehkäisytyötä.
Gjennom å skape beskyttede og normative skolemiljøer søker strukturelle intervensjoner å påvirke unge menneskers valg i forhold til narkotikabruk (Toumbourou et al., 2007).
Rakenteellisilla toimenpiteillä pyritään luomaan suojaavia ja normatiivisia sosiaalisia ympäristöjä ja vaikuttamaan nuorten huumeidenkäyttöä koskeviin valintoihin (Toumbourou et al., 2007).
Denne tilnærmingen gjenspeiler en generell forebyggingspolitikk som i økende grad omfatter strengere regler for tobakk og alkohol i skolen.
Tämä lähestymistapa sopii myös yleiseen ehkäisypolitiikkaan, jossa annetaan yhä tiukempia määräyksiä tupakan ja alkoholin käytöstä kouluissa.
Tjue land rapporterer da også om totalt røykeforbud på alle skoler, og 18 land rapporterer om full eller omfattende dekning (18) av narkotikapolitiske tiltak i skolen.
Niinpä 20 maata ilmoitti täydellisestä tupakointikiellosta kaikissa kouluissa, ja 18 maata ilmoitti koulujen kattavasta tai laajasta huumepoliittisesta ehkäisytyön tarjonnasta (18).
Særlig i Sentral- og Vest-Europa rapporterer medlemsstatene om gjennomføring av strukturelle intervensjoner i skolen for å redusere bruk av tobakk og alkohol.
Erityisesti Keski- ja Länsi-Euroopan jäsenvaltiot ilmoittivat toteuttaneensa rakenteellisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on
Disse forebyggende tiltakene kan også suppleres av andre strukturelle tiltak, som forbedring av skolebyggenes utforming og hvordan skolehverdagen er organisert.
Valikoiva ehkäisevä huumetyö perustuu sosiaalisiin ja väestöllisiin indikaattoreihin, kuten työttömyys-, rikollisuusja irtolaisuustietoihin.
Omfattende dekning: Tiltaket tilbys de fleste steder der målgruppen er tilstrekkelig stor til at tiltaket kan gjennomføres.
Laaja tarjonta: interventio tarjotaan valtaosassa kohteita, joissa kohdepopulaation koko riittää sen toteutukseen.
Full dekning: Tiltaket tilbys nærmest alle steder der målgruppen er tilstrekkelig stor til at tiltaket kan gjennomføres.
Kattava tarjonta: interventio tarjotaan lähes kaikissa kohteissa, joissa kohdepopulaation koko riittää sen toteutukseen.
Narkotika og sårbare grupper blant de unge — utvalgt aspekt EONN 2008 gjelder intervensjoner mot stoffbruk i familier, og fem tilbyr tiltak mot familiekonflikter og omsorgssvikt.
Tiettyihin ryhmiin kuuluvilla nuorilla on riski syrjäytyä, ja tähän saattaa liittyä kasvanut huumeidenkäytön ja huumeidenkäyttöongelmien todennäköisyys.
I tillegg ble følgende kategorier intervensjoner rapportert av fem land: fokus på ressurssvake grupper (f.eks. arbeidsledighet), hjelp ved strafferettslige problemer eller bistand til marginaliserte familier som tilhører etniske minoriteter. Videre har bare tre land tiltak for familier som sliter med psykiske helseproblemer.
Keskittämällä huumeidenkäytön ja huumehaittojen vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä tiettyihin ryhmiin voidaan lisätä mahdollisuuksia täyttää näiden ryhmien tarpeet, jolloin myös toimenpiteen onnistumisen todennäköisyys kasvaa.
Unge mennesker i visse grupper løper en særlig risiko for å bli sosialt ekskludert, en situasjon som kan være forbundet med økt sannsynlighet for bruk av narkotika og for å utvikle et narkotikaproblem.
Kolmetoista maata ilmoitti, että enin osa niiden perhekeskeisestä ehkäisytyöstä on valikoivaa. Perheiden merkittäviin riskiolosuhteisiin puututaan Euroopassa kuitenkin harvoin.
Når intervensjoner utformet for å redusere bruken av narkotika og skadene narkotikabruken fører med seg, fokuseres på spesifikke grupper, økes sjansene for å møte disse gruppenes behov og sannsynligheten for å lykkes med intervensjonen.
Lisäksi neljä maata ilmoitti seuraavista toimenpidelajeista: muita heikompaan sosiaaliseen asemaan (esimerkiksi työttömyyteen) puuttuminen, rikosoikeudellisissa ongelmissa auttaminen ja etnisten vähemmistöjen marginalisoituneiden perheiden auttaminen.
Dette utvalgte aspektet gir mer inngående informasjon om risikofaktorer og sårbarhetsprofiler for spesifikke grupper og undersøker narkotikabruk og narkotikarelaterte problemer i disse gruppene.
Tässä erityiskysymyksessä tarjotaan perusteellista tietoa tiettyjen ryhmien riskitekijöistä ja alttiusprofiileista sekä tarkastellaan niiden huumeidenkäyttöä ja huumeisiin liittyviä ongelmia.
Videre undersøkes konsekvensene av sårbarhet som følge av skulking, svake skoleprestasjoner, ressurssvakhet, familieproblemer og lovbrudd. Endelig drøftes spesifikke tiltak mot narkotikabruk og narkotikaproblemer i sårbare grupper, herunder lovgivning, forebygging og behandling.
Siinä tutkitaan myös, mitä seurauksia on koulupinnauksesta, opinnoissa epäonnistumisesta, sosiaalisesti epäedullisesta asemasta, perheongelmista ja rikollisuudesta aiheutuvalla alttiudella.
Risikofaktorer for unge sårbare grupper, som f.eks. unge lovbrytere, bostedsløse, skulkere og vanskeligstilt minoritetsungdom, er også sjelden et tema til tross for økende politisk aktualitet.
Haavoittuvimpien nuorten ryhmien, esimerkiksi nuorisorikollisten, asunnottomien, irtolaisten, muita heikommassa asemassa olevien nuorten ja vähemmistönuorten, riskiolosuhteisiin puututaan myös harvoin asian kasvavasta poliittisesta merkityksestä huolimatta.
Siden 2004 har narkotikapolitikken i økende grad satt fokus på disse gruppene som viktige målgrupper for forebyggende intervensjoner, men det rapporterte tilbudsnivået har ikke økt i løpet av denne perioden.
Vuodesta 2004 alkaen yhä useamman maan huumepolitiikassa mainitaan nämä ryhmät ehkäisytyön ensisijaisina kohteina, mutta ilmoitettu toimenpiteiden tarjonta ei ole kasvanut tänä aikana.
Mer detaljerte opplysninger om dette er gitt i det utvalgte aspektet om sårbar ungdom (2008).
Yksityiskohtaiset tiedot aiheesta on esitetty vuoden 2008 erityiskysymyksessä heikoimmassa asemassa olevista nuorista.
Indisert forebygging
Kohdennettu ehkäisevä huumetyö tuki lastentarhassa tai oppilaitoksessa.
Dette utvalgte aspektet fås i trykt utgave og på internett (bare på engelsk) (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues).
Irlannin lähestymistavasta, joka sisältää nuorille kohdennettua koulutusta ja psykologista neuvontaa erityisesti kehityshäiriöiden ennaltaehkäisemiseksi kouluissa, oppilaitoksissa ja perheessä, on saatu yleisesti myönteisiä arviointituloksia.
Effekter av og risikoer ved intervensjoner
Toimenpiteiden tehokkuus ja riskit
Indisert forebygging har som mål å identifisere individer med atferdsproblemer eller psykiske problemer som kan være prediktive for utvikling av problematisk stoffbruk senere i livet, og iverksette spesialintervensjoner for hver enkelt.
Kohdennetun ehkäisytyön tarkoituksena on havaita henkilöt, joiden käyttäytymisongelmat tai psyykkiset ongelmat voivat ennakoida aineiden ongelmakäyttöä myöhemmällä iällä, ja kohdentaa heihin henkilökohtaisesti erityisiä toimenpiteitä.
Det kan være snakk om ungdom som har droppet ut av skolen, eller personer med psykiatriske lidelser, antisosial atferd eller tidlige tegn til narkotikabruk.
Tällaiseen kohderyhmään kuuluvat koulupudokkaat ja psykiatrisista häiriöistä kärsivät henkilöt, epäsosiaalisesti käyttäytyvät tai henkilöt, joissa havaitaan varhain huumeidenkäytön merkkejä.
En rapport som nylig ble utgitt av EONN (2008f), presenterer: longitudinelle studier som definerer problemforløp, studier av nevropsykologisk betinget atferd, økt kunnskap om hjernens plastisitet og nevrotransmitternes rolle samt fokuserer på funn fra intervensjoner rapportert av medlemsstatene.
Hiljattain julkaistussa raportissa (EMCDDA, 2008f) esitellään ongelmien kehittymistä käsitteleviä pitkittäistutkimuksia, neurologisia käyttäytymistutkimuksia ja uutta tietoa aivojen sopeutuvuudesta ja välittäjäaineiden roolista sekä käsitellään jäsenvaltioiden ilmoittamia ehkäisytyön toimenpiteitä.
En rekke studier av sosiale og nevropsykologiske prediktorer for utvikling av stoffbruk viser at forebyggende tiltak som ikke fokuserer på narkotika, også kan ha effekt på narkotikabruk. Både selektiv og indisert forebygging kan redusere effekten av tidlige utviklingsproblemer, overgangen til sosial marginalisering og påfølgende utvikling av stoffmisbruk.
Monet tutkimukset, joissa selvitettiin aineiden käyttöön ajautumista ennakoivia sosiaalisia ja neurobehavioraalisia ennustimia, osoittavat, että myös muu kuin huumausaineisiin kohdistuva ennalta ehkäisevä työ voi vaikuttaa huumeidenkäyttöön.
Flere forskningsstudier har vist at intervensjoner i tidlige skoleår som har fokus på å forbedre læringsmiljøer og redusere sosial eksklusjon, også har en reduserende virkning på senere stoffbruk (Toumbourou et al., 2007).
Sekä valikoidulla että kohdennetulla ehkäisytyöllä voidaan vähentää varhaisen kehityksellisen haitan vaikutusta sekä sen johtamista sosiaaliseen marginalisoitumiseen ja tämän jälkeen ajautumiseen aineiden väärinkäyttäjäksi.
En del litteraturgjennomganger (19) som er utført i den senere tid, viser imidlertid at visse komponenter i skolebasert forebygging, som fokuset på normative holdninger og livsferdigheter, synes å være effektive.
Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että varhaiskouluvuosien aikaiset toimenpiteet, joilla parannetaan koulutusympäristöä ja vähennetään
Den irske tilnærmingen med målrettet undervisning og psykologisk rådgivning for ungdom, særlig for å forebygge utviklingsmessige problemer i skole, utdanningsinstitusjon og familie, ga samlet sett positive resultater.
Varhainen puuttuminen käyttäytymishäiriöisten lasten ongelmiin edellyttää tiivistä yhteistyötä lääkintä-, sosiaali- ja nuorisotyöviranomaisten kesken.
fant at effektene av programmet fortsatt var stabile femten måneder senere, med redusert hyppighet av beruselse og cannabisbruk blant deltakerne. ”Unplugged”-programmet som ble brukt i forsøket, utfordret gjengs oppfatning om
Esimerkiksi Saksan ”moniosaisessa hoitokonseptissa” yhdistetään vanhempien ja hoitajien neuvonta, samanaikainen lääketieteellinen, psykoterapeuttinen ja psykososiaalinen tuki sekä koulutuksellinen
EONNs ‘’beste praksis’’-portal de utvikler sertifiseringsprosesser for å sikre kvaliteten på programmene og effektiv bruk av offentlige ressurser (Den tsjekkiske republikk, Ungarn, Polen, Portugal).
Esimerkiksi Euroopassa yleinen lähestymistapa, jossa vain jaetaan tietoja huumeiden vaikutuksista, on ensinnäkin tehoton, ja lisäksi siitä saattaa aiheutua epäsuotavia vaikutuksia (Werch ja Owen, 2002).
I Den tsjekkiske republikk er sertifisering av forebyggende tiltak en betingelse for å motta støtte over statsbudsjettet.
Sama koskee joukkotiedotusvälineissä järjestettäviä kampanjoita, jotka voivat voimistaa taipumusta aineiden käyttöön (21).
EONN har i år lansert den første modulen av sin internettportal til beste praksis for narkotikarelaterte tiltak (forebygging, behandling, skadereduksjon og sosial reintegrasjon).
EMCDDA on käynnistänyt tänä vuonna internetissä ensimmäisen osan parhaiden käytäntöjen portaalista huumeisiin liittyviä toimenpiteitä varten (ehkäisytyö, hoito, haittojen vähentäminen ja sosiaalinen kuntoutus).
Portalen gir en oversikt over de nyeste forskningsresultatene om effekten og effektiviteten av ulike tiltak, og inneholder verktøyer og standarder som vil bidra til å øke kvaliteten på tiltakene, i tillegg til eksempler på evaluert praksis i hele Europa.
Portaali tarjoaa katsauksen uusimpaan näyttöön eri toimenpiteiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta ja esittelee välineitä ja normeja toimenpiteiden laadun parantamiseksi sekä esimerkkejä arvioiduista käytännöistä eri puolilla Eurooppaa.
Denne delen gir en oversikt over narkotikabehandling i Europa og beskriver organiseringen og tilbudet av tjenester.
Se on tarkoitettu huumealan lääkäreille, poliittisille päättäjille ja tutkijoille, ja se on painopisteeltään vahvasti yleiseurooppalainen.
Portalens første modul fokuserer på generell forebygging, i sædeleshet bevis på virkning basert på en rekke rapporter publisert siden 2000.
Portaalin ensimmäisessä osassa keskitytään yleiseen ehkäisevään huumetyöhön, erityisesti näyttöön tehokkuudesta vuodesta 2000 lähtien julkaistujen lukuisten arvioiden pohjalta.
For nærmere opplysninger om funn, se http://www.emcdda.europa.eu/themes/best-practice
Jos haluat lisätietoja tuloksista, katso http://www.emcdda.europa.eu/themes/ best-practice.
Som hovedregel tilbys narkotikabehandling gjennom den offentlig sektor i EUs medlemsstater, selv om frivillige organisasjoner kan ha en tilsvarende rolle (syv medlemsstater) eller til og med være hovedleverandøren av behandlingstjenester (fem medlemsstater).
Yksi tapa varmistaa, että ehkäisyohjelmat perustuvat näyttöön ja että epäsuotavien vaikutusten riski on mahdollisimman pieni, on kehittää normit ehkäisyhankkeiden toteuttamista ja sisältöä varten.
Allmennleger spiller også en viktig rolle, og i noen land er de hovedleverandører av substitusjonsbehandling.
Niiden jäsenvaltioiden määrä, jotka ovat ilmoittaneet hankkeiden suunnittelua ja arviointia koskevista normeista, on lisääntynyt kolmesta yhdeksään vuosina 2004–2007.
Privat sektor kan også være involvert i noen land, hovedsakelig i døgnbehandling.
Useat jäsenvaltiot ilmoittavat, että ne valmistelevat sertifiointiprosesseja ohjelmien laadun ja julkisten varojen tehokkaan käytön takaamiseksi (Tšekki, Unkari, Puola, Portugali).
Likevel blir narkotikabehandlingen for det meste finansiert av det offentlige eller gjennom sosial- eller helseforsikring.
Esimerkiksi Tšekissä ehkäisytyön sertifiointi on edellytys valtion talousarviosta maksettavien tukien saamiseksi.
Portalen inneholder informasjon om effekten av ulike tiltak, men det er viktig å merke seg at evidensgrunnlaget noen ganger er begrenset, og at å velge mellom forskjellige typer tiltak kan være en vanskelig øvelse.
Portaali tarjoaa tietoa lukuisten toimenpiteiden tehokkuudesta, mutta on huomattava, että näytön perusta on usein suppea ja että eri toimenpiteiden valitseminen edellyttää varovaisuutta.
Ettersom et kontrollert forsøk måler effekten av et program, vil resultatene av enkelte tiltak dessuten avhenge av i hvilket miljø de blir gjennomført.
Lisäksi on epävarmaa, miten tietyt toimenpiteet toimivat eri ympäristöissä, koska kontrolloiduissa tutkimuksissa mitataan ohjelmien tehokkuutta.
Den nye utgaven av EDDRAs databank, som man også får tilgang til gjennom denne portalen, inneholder eksempler på tiltak som er evaluert i forskjellige land og miljøer, og kan også være til nytte.
EDDRA:n tietopankin uusi versio, joka on käytettävissä portaalissa, sisältää esimerkkejä eri maissa ja ympäristöissä arvioiduista toimenpiteistä, ja siitä voi olla lisähyötyä.
Tilbud akseptasjon og forestillinger angående utbredelsen av stoffbruk blant unge.
Tässä osiossa luodaan yleiskatsaus huumausaineiden käyttäjien hoitoon Euroopassa ja kuvataan palvelujen organisointia ja tarjontaa.
Forebygging skal ikke bare være effektiv, men også sikker.
syrjäytymistä, vähentävät niin ikään myöhempää aineiden käyttöä (Toumbourou et al., 2007).
Altså skal uønskede effekter reduseres til et minimum.
Koululähtöisen ehkäisytyön yleistä tehokkuutta on epäilty (Coggans, 2006; Gorman et al., 2007). Viimeaikaisten
Risikoen for negative effekter må derfor vurderes grundig i utformingen og evalueringen av intervensjoner.
Huumeidenkäyttäjien hoitopalveluja tarjoaa EU:ssa yleensä julkinen sektori, vaikka kansalaisjärjestöillä voikin olla yhtä suuri rooli (seitsemän jäsenvaltiota), tai ne voivat olla hoitopalvelujen pääasiallisia tarjoajia (viisi jäsenvaltiota).
Dette er særlig viktig i forbindelse med generell skolebasert forebygging, som tilbys til en stor og mangfoldig målgruppe.
Yleislääkäreillä on niin ikään tärkeä asema, ja eräissä maissa he ovat korvaushoidon keskeisiä tarjoajia.
For eksempel kan informasjon om virkningene av narkotika, en utbredt tilnærming i Europa, ikke bare vise seg ineffektiv men også medføre risiko for uønskede effekter (Werch og Owen, 2002).
Joissain maissa myös yksityinen sektori voi osallistua hoitoon, pääasiassa laitoshoitoon.
Det samme gjelder mediekampanjer, som kan medføre risiko for å øke tilbøyeligheten til å bruke stoff (21).
Huumehoidon rahoitus on joka tapauksessa valtaosaltaan peräisin julkisista varoista, tai se on kytketty sosiaali- tai terveysvakuutukseen.
Narkotikabehandling tilbys i en rekke ulike miljøer, poliklinisk eller som døgnbehandling, hos allmennlege, via lavterskeltilbud eller i fengsel. Poliklinisk behandling, herunder hos allmennleger, står for det meste av behandlingen av narkotikabruk i Europa, hovedsakelig fordi substitusjonsbehandling vanligvis foregår i disse miljøene.
Tarjonta ehkäisytyön osa-alueet, kuten keskittyminen normatiivisiin uskomuksiin ja elämäntaitoihin, näyttävät olevan tehokkaita.
Ifølge de siste tallene fra indikatoren for behandlingsetterspørsel er narkotikabrukere som starter behandling i polikliniske miljøer, i gjennomsnitt rundt 30 år gamle og for det meste menn (22).
Seurantatutkimuksessa havaittiin, että ohjelman vaikutukset pysyivät muuttumattomina vielä 15 kuukauden kuluttua toimenpiteestä ja että humaltumisen ja kannabiksenkäytön tiheys oli tutkimukseen osallistuneilla entistä harvinaisempaa.
Om lag en tredel søker selv behandling, 22 % henvises til behandling av strafferettssystemet, et tall som har økt de senere årene, og resten henvises gjennom sosial- eller helsetjenester eller gjennom uformelle nettverk (23).
Tutkimuksessa käytetyssä ”Unplugged”-nimisessä ohjelmassa kyseenalaistettiin vakiintuneet käsitykset aineiden käytön hyväksymisestä ja uskomukset aineiden käytön yleisyydestä nuorten keskuudessa.
En måte å sikre at forebyggende programmer er evidensbaserte og at risikoen for uønskede effekter reduseres, er å utvikle standarder for gjennomføringen og innholdet i forebyggende prosjekter.
Ehkäisytyön on oltava paitsi tehokasta myös turvallista — haittavaikutusten on jäätävä mahdollisimman vähiin.
Antallet medlemsstater som rapporterer å ha standarder for utforming og evaluering av prosjekter, har økt fra tre i 2004 til ni i 2007.
Kielteisten vaikutusten riskejä on siis harkittava tarkkaan
Halvparten av klientene som påbegynner poliklinisk behandling oppgir opioider som primærrusmiddel, mens 21 % oppgir cannabis og 16 % kokain som primærrusmiddel.
Huumehoitoa annetaan eri ympäristöissä: sekä avo- että laitoshoidossa, yleislääkärien vastaanotoilla, matalan kynnyksen virastoissa ja laitoksissa.
Økningen i andelen klienter, og særlig nye klienter, som henvises til behandling for problemer med andre stoffer enn opioider, kan gjenspeile et styrket behandlingstilbud for brukere av cannabis og kokain i flere medlemsstater, men
Avohoito ja siihen liittyvä yleislääkärin hoito ovat Euroopassa yleisin huumeidenkäyttäjien hoitomuoto pääasiassa siksi, että korvaushoitoa annetaan yleensä tässä hoitoasetelmassa. Huumeidenkäyttäjät, jotka aloittavat avohoidon, ovat hoidon kysynnän indikaattorin uusimpien tietojen mukaan
21) Se kapittel 3 i denne rapporten og årsrapporten for 2007.22) Se tabell TDI-10 del (iii) og TDI-21 del (ii) i Statistiske opplysninger 2008.
Katso parhaiden käytäntöjen portaali (http://www.emcdda.europa.eu/themes/best-practice). http://www.eudap.net. Katso tämän raportin luku 3 ja vuoden 2007 vuosiraportti.
Tyrkia rapporterer å tilby slike tiltak (se også kapittel 6 og 8), og selv om det er store variasjoner i omfanget av og nivået på tjenestene, er den generelle trenden i Europa at de skadereduserende tiltakene bygges ut og konsolideres.
Näitä toimia ilmoitettiin tarjottavan kaikissa maissa paitsi Turkissa (katso myös luvut 6 ja 8), ja vaikka palvelutarjonnan valikoimassa ja määrässä on tuntuvia eroja, Euroopassa on yleisenä suuntauksena haittoja vähentävien toimenpiteiden lisäys ja vakiinnuttaminen.
også en økning i antallet brukere som søker behandling for disse stoffene (se kapittel 3 og 5).
Laitoshoitoa annetaan yleensä hoitoyhteisöissä, psykiatrisissa sairaaloissa ja keskussairaaloiden erikoisosastoilla.
Den generelle tilgjengeligheten av tjenester som er særlig rettet mot behovene til brukere av andre stoffer enn opioider, er imidlertid fortsatt begrenset.
Laitoshoito voi soveltua erityisen hyvin monenlaista hoitoa tarvitseville huumeidenkäyttäjille, joilla on samanaikaisia fyysisen ja henkisen terveyden ongelmia.
I tillegg tilbyr de fleste landene en rekke helse- og sosialtjenester fra lavterskeltilbud.
Lisäksi useimmat maat tarjoavat erilaisia terveydenhoitoja sosiaalipalveluja matalan kynnyksen keskuksissa.
Noen land rapporterer imidlertid at gjennomføringen av skadereduserende tiltak har blitt utsatt på grunn av manglende politisk støtte.
Osa maista on kuitenkin ilmoittanut, että haittojen torjuntaan liittyvien toimenpiteiden toteutus on viivästynyt poliittisen tuen puutteessa.
I Hellas har utvidelsen av lavterskeltilbud og substitusjonsbehandling blitt satt på vent, sprøytebytteprogrammer i Romania og Polen ble redusert i 2006 etter at den eksterne finansieringen stanset, og Kypros’ eneste sprøytebytteprogram er ikke offisielt vedtatt.
Kreikassa matalan kynnyksen palvelujen ja korvaushoidon laajentaminen on pysähtynyt, Puolan ja Romanian neulan- ja ruiskunvaihto-ohjelmia supistettiin vuonna 2006 ulkoisen rahoituksen loputtua, ja Kyproksen ainut neulan- ja ruiskunvaihto-ohjelma ei ole saanut virallista tukea.
Ungarn har bygget ut sprøytebytteprogrammene og den oppsøkende virksomheten, men en studie blant personer som er utenfor behandlingsapparatet, tyder på at tilbudet fortsatt er utilstrekkelig utbygget og at hindringene for inntak er mange.
Unkarissa, jossa vaihto-ohjelmat ja kenttätyö ovat tähän asti kasvaneet, hoidon ulkopuolelle jääneen väestön keskuudessa tehty tutkimus viittaa siihen, että tarjonta on edelleen riittämätöntä ja kynnys hoitoonpääsyyn korkea.
Døgninstitusjons-tjenester kan være særlig egnet for narkotikabrukere som på grunn av psykiatriske tilleggslidelser og psykiske helseproblemer, har sammensatte behandlingsbehov.
(24) Useimmissa maissa, joista tietoa on saatavissa (25), työttömien ja epävarmoissa oloissa asuvien huumeidenkäyttäjien osuus on kuitenkin suurempi laitoshoidon asiakkaissa kuin avohoidossa.
Institusjonsklientene tilhører stort sett samme gruppe som polikliniske klienter, dvs. de er rundt 30 år, hovedsakelig menn og har ved inntak til behandling opioider som primærrusmiddel (24).
Baltian maiden ja Romanian erityisen HIV/aids-profiilin vuoksi kansainväliset lahjoittajat ovat edelleen tärkeässä asemassa näissä maissa.
I de fleste land der sammenligning er mulig, er imidlertid andelen narkotikaklienter som er uten arbeid og har en ustabil bosituasjon, høyere blant klienter i døgninstitusjoner enn i det polikliniske behandlingsapparatet (25).
Taloudellista tukea haittojen vähentämistoimintaan antavat HIV:n/aidsin, tuberkuloosin ja malarian vastaisen taistelun maailmanlaajuinen terveysrahasto, ja Virossa, Latviassa ja Liettuassa UNODC on äskettäin käynnistänyt hankkeen, joka koskee HIV:n/ aidsin ehkäisyä ja hoitoa suonensisäisiä huumeita käyttävien keskuudessa ja vankiloissa.
På grunn av de baltiske statenes og Romanias særstilling med hensyn til HIV/AIDS fortsetter internasjonale givere å spille en viktig rolle i disse landene.
Osa jäsenvaltioista on hiljattain selvittänyt haittojen vähentämistoimenpiteiden käyttöönoton seurauksia.
Økonomisk støtte til skadereduserende tiltak kommer fra Det globale fondets ”Program for bekjempelse av AIDS, malaria og tuberkulose”, mens i Estland, Litauen og Latvia har UNODC nylig lansert prosjektet ”HIV/AIDS – forebygging og omsorg blant sprøytebrukere og i fengselsmiljøer”.
Ranskassa havaittu kuolleisuuden alentuminen huumeidenkäyttäjien keskuudessa tapahtui samaan aikaan kuin virusten kolmoishoidon käyttöönotto, haittojen vähentämispolitiikan kehittäminen ja opioidien korvaushoitojen tulo saataville. Espanjassa suonensisäisiä huumeita käyttävien väheneminen ja helppo pääsy metadoniylläpitohoitoon yhdistettiin tartuntatautien ja
Historisk sett har narkotikabehandlingen vært organisert rundt opioidbrukeres behov, da disse fortsatt utgjør den største gruppen av brukere i behandling.
Huumehoidossa on perinteisesti keskitytty opioidienkäyttäjiin, ja he ovatkin edelleen suurin hoidettava ryhmä.
I de fleste medlemsstatene har substitusjonsbehandling kombinert med psykososial omsorg blitt den vanligste behandlingsformen for opioidbrukere.
Valtaosassa jäsenvaltioita psykososiaaliseen hoitoon yhdistetty korvaushoito on vallitseva opioidienkäyttäjien hoitomuoto.
Høydosert buprenorfinbehandling ble introdusert på Kypros i 2007, og substitusjonsbehandling er nå tilgjengelig i alle medlemsstatene samt i Kroatia og Norge (26). Tyrkia har ennå ikke innført substitusjonsbehandling, selv om loven om behandlingssentre fra 2004 nå tillater det.
Sen jälkeen kun Kyproksessa otettiin käyttöön suuriannoksinen buprenorfiinihoito vuonna 2007, korvaushoitoa on saatavissa kaikissa jäsenvaltioissa sekä Kroatiassa ja Norjassa (26).
Etter metadon er buprenorfin det nest hyppigst forskrevne stoffet i substitusjonsbehandling, og bruken av stoffet i behandlingen av opioidavhengighet har økt i de senere år (se kapittel 6).
Metadonin jälkeen buprenorfiini on toiseksi yleisimmin määrätty opioidikorvike, ja sen käyttö opioidiriippuvuuden hoitoon on lisääntynyt viime vuosina (katso luku 6).
Det er nå tilgjengelig som behandlingsalternativ i alle medlemsstater unntatt Bulgaria, Ungarn og Polen.
Nyt se on saatavissa hoitovaihtoehtona kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi Bulgariassa, Unkarissa ja Puolassa.
Det anslås at 600 000 opioidbrukere mottok substitusjonsbehandling i Europa i 2006, med en økning fra foregående år rapportert av 16 av de 22 landene som har lagt fram data.
Vuonna 2006 arvioitiin 594 000 opioidinkäyttäjän saavan korvaushoitoa
Narkotikabrukere i behandling rapporterer ofte høye nivåer av arbeidsledighet og hjemløshet.
Katso taulukot TDI-10 (osa iii) ja TDI-21 (osa ii) vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Dette har også en tendens til å være mer utbredt i enkelte brukergrupper, særlig kvinner,
Katso taulukko TDI-16 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Forebygging og reduksjon av narkotikarelaterte skader er et folkehelsepolitisk mål i alle medlemsstatene og i EUs narkotikastrategi og handlingsplan (Europakommisjonen, 2007a).
Katso taulukot TDI-10 (osa vi) ja TDI-21 (osa iv) vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
24) Se tabell TDI-10 del (vii) og TDI-21 del (iv) i Statistiske opplysninger 2008.
Katso taulukot TDI-13 ja TDI-15 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
25) Se tabell TDI-13 og TDI-15 i Statistiske opplysninger 2008.26) Se tabell HSR-1 og HSR-2 i Statistiske opplysninger 2008.
Katso taulukot HSR-1 ja HSR-2 vuoden 2008 tilastotiedotteessa.
Kapittel 2: Narkotikatiltak i Europa — en oversikt heroin- og crackbrukere, personer som tilhører etniske minoriteter og personer med psykiatriske tilleggslidelser.
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin huumekuolemien vähenemiseen huumeidenkäyttäjien keskuudessa (De la Fuente et al., 2006).
tjenester til innsatte narkotikabrukere og ny lovgivning om narkotikabehandling i fengsler.
Hoidossa olevien huumeidenkäyttäjien keskuudessa työttömyys ja kodittomuus ovat yleisiä.
Sosial reintegrasjon anerkjennes som en vesentlig komponent i omfattende narkotikastrategier og kan gjennomføres på alle stadier i misbruksforløpet og i ulike miljøer.
Sosiaalinen kuntoutus tunnustetaan olennaiseksi osaksi kattavaa huumausainestrategiaa ja sitä voidaan toteuttaa missä tahansa huumeidenkäytön vaiheessa ja erilaisissa olosuhteissa.
Målene for intervensjoner som fokuserer på sosial reintegrasjon, kan nås gjennom kompetansebygging, styrking av sosiale ferdigheter, tiltak for å tilrettelegge for arbeid og sikre hensiktsmessig bolig.
Sosiaalisen kuntoutuksen päämäärään voidaan päästä valmiuksia parantamalla, sosiaalisia taitoja kohentamalla, työllisyyttä helpottavilla ja edistävillä toimenpiteillä sekä tarjoamalla asunto tai parempi asunto.
I praksis kan reintegrasjonstjenestene tilby yrkesveiledning, utplassering i arbeidslivet og bostøtte, mens fengselsbaserte intervensjoner kan sette innsatte i kontakt med boligkontoret og det sosiale støtteapparatet i lokalsamfunnet som forberedelse på løslatelsen.
Käytännössä kuntoutuspalvelut voivat tarjota ammatinvalinnanohjausta, työharjoittelua ja asumisen tukiratkaisuja, ja vankiloissa toteutettavilla toimenpiteillä voidaan kehittää vankien yhteyksiä yhteisöpohjaisen asumisen ja sosiaalisen tuen palveluihin heidän vapautumisensa valmistelemiseksi.
Tilgjengelige data fra en rekke studier viser fortsatt at narkotikabrukerne er overrepresentert i europeiske fengsler sammenlignet med befolkningen generelt.
Monista erilaisista tutkimuksista saadut tiedot viittaavat edelleen siihen, että huumeidenkäyttäjät ovat yliedustettuina Euroopan vankiloissa yleiseen väestöön suhteutettuna.
Undersøkelser gjennomført mellom 2001 og 2006 viser at andelen innsatte (29) som rapporterer at de noen gang har brukt et illegalt rusmiddel, varierer avhengig av fengselspopulasjon, land og fengsel, fra en tredel eller færre (Bulgaria, Ungarn, Romania) til over 50 % i de fleste studier og inntil 84 % i kvinnefengsler i England og Wales.
Vuosina 2001–2006 tehdyt kyselytutkimukset osoittavat, että niiden vankien osuus (29), jotka ilmoittavat joskus käyttäneensä laitonta huumausainetta, vaihtelee suuresti vankilapopulaation, säilöönottoyksiköiden ja maiden kesken eli useimpien tutkimusten mukaan enintään kolmanneksesta (Bulgaria, Unkari, Romania) yli 50 prosenttiin ja peräti 84 prosenttiin Englannin ja Walesin naisvankilassa.
Cannabis er fortsatt det vanligste illegale rusmiddelet blant innsatte, med en livstidsprevalens på inntil 78 %.
Kannabis on edelleen vankien käyttämäksi useimmiten ilmoitettu laiton huumausaine, ainakin kerran käyttäneitä on jopa 78 prosenttia.
Selv om anslagene for livstidsbruk av andre stoffer kan være svært lave i enkelte fengsler (ned til 1 %), rapporterer enkelte studier en livstidsprevalens på 50–60 % for heroin, amfetamin eller kokain blant innsatte (30).
Vaikka muita aineita ainakin kerran käyttäneitä koskevat arviot voivat olla hyvin pienet eräissä vankiloissa (jopa vain yksi prosentti), on saatu selville, että 50–60 prosenttia vangeista on käyttänyt ainakin kerran heroiinia, amfetamiinia tai kokaiinia (30).