pere/sami_parallel huggingface dataset:
Medarbeidere etter kategori og kjønn pr. 31. desember 2001
Henkilöstö ura-alueen ja sukupuolen mukaan31. joulukuuta 2001
Medarbeidere etter kategori og nasjonalitet pr. 31.desember 2001
Henkilöstö ura-alueen ja kansallisuuden mukaan31. joulukuuta 2001
2002 i korte trekk
2002: Tiivistelmä toiminnasta
Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets p å b e g y n t �1 V å r e n s 1 f ø r s t e 1 m ø t e 1 i 1 D e t 1 e u r o p e i s k e 1 r å d 1 f a n t 1 vegne er ansvarlig for den bruk som eventuelt måtte bli gjort av informasjonen i denne rapporten.
Euroopan ympäristökeskus tai sen nimissä toimiva henkilö tai yritys eivät vastaa tämän raportin sisältämän tiedon k e v ä t k o k o u k s e s s a a n 1 m a a l i s k u u s s a 1 B a r c e l o n a s s a 1 mahdollisista käyttötarkoituksista. sekä1Lissabonin1ohjelmaa�1jonka1tavoi4eena1on1tehdä1Tämän raportin sähköinen versio on internetissä osoitteessa: h t t p : / / e e a . e u . i n t E u r o o p a n 1 u n i o n i s t a 1 m a a i l m a n 1 k i l p a i l u k y k y i s i n 1 j a 1 d y n a a m i s i n 1 t a l o u s �1 e 4 ä 1 E U � n 1 k e s t ä v ä n 1 k e h i t y k s e n 1
Tilgang til d y n a m i s k e 1 ø k o n o m i �1 o g 1 E U s 1 s t r a t e g i 1 f o r 1 b æ r e k r a i g 1 informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2003
Det europeiske miljøbyrået har som mål å støtte en bærekraftig utvikling og bidra til å oppnå en betydelig, målbar forbedring av Europas miljø ved å levere betimelig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske beslutningstakere og allmennheten
Ympäristökeskus pyrkii tukemaan kestävää kehitystä ja saavuttamaan merkittäviä ja mitattavissa olevia parannuksia Euroopan ympäristössä tuottamalla ajankohtaista, kohdennettua, asianmukaista ja luotettavaa tietoa poliittisille päätöksentekijöille ja suurelle yleisölle.
A d m i n i s t r a s j o n S t r a t e g i s k M i l j ø v u r d e r i n g R a p p o r t e r i n g s - Informasjons- og1DG1Landbruk1for1IRENA,prosjektet1utvikling og og nettverks-teknologi og s a m o r d n i n g - t j e n e s t e r internasjonalt
Hallinto Strateginen Ympäristö-Raportointi Tietotekniikka ja kehittäminen ja arviointija verkko-palvelut kansainvälinen koordinaatio yh t e i s t y ö
Vedlegg 1: Trykte publikasjoner,
Liite 1: Painetut julkaisut,
Driftskostnader (kapittel 3) og tilhørende
Toimintamenot (osasto 3) ja niihin
Vedlegg 2: Nøkkeltall personalressurser (månedsverk) for
Liite 2: Tärkeimmät liittyvät henkilöstömäärärahat talousarviota ja henkilöstöä
2001–2003 etter programområde og prosjektgruppe for budsjett- og personalressurser
(henkilöstökuukausi) vuosille 2001–03 ohjelma-alueen ja hankeryhmän mukaan koskevat luvut
Emnedatabaser og
Teematietokannat ja
Periodisk rapportering
Säännöllinen
Utgifter (U), 1999–2001, og budsjett (B),
2001 ja 2003
5.1 Informasjons- og
Tieto- ja
1 tallene for 2001 og 2002 er basert på forpliktelser (bu d s j e t t ) .
Vuosien 2001 ja 2002 luvut perustuvat talousarviositoumuksiin.
Antall medarbeidere, 1997–2002
Henkilöstömäärän kehitys 1997–2002
Medarbeidere etter kategori og kjønn pr. 31. desember 2002
Henkilöstö ura-alueen ja sukupuolen mukaan 31.12.2002
Medarbeidere etter kategori og nasjonalitet pr. 31.desember 2002 n n i l a e k e k a t a a n d a r i a n d a r k a a g e s r l r r i n d a n d a n i a t s i n i g a n k r i a i l n e n i e v n d a n d a a l l g i l d e o l n m a n l i a r e v r i e v o r t u g a P o l P y s k l T u m S t o r b r i S p a S o m R s t l E e H u l B e B
Henkilöstö ura-alueen ja kansallisuuden mukaan 31.12.2002 t y t a a s k u n t a l a a a y n r i o m t a l a i n j a n s ä e a s t n g a n i a t s i i k k a i n i e v g a n k a i l a v n t i a n t i a g i l n s k a k s a e n s k a a l o l r o i o r t u g a P a T v S u o t s i R s p a E o m R a S a R u o m S u l B e B
Sårbarhet og tilpasning til klimaendringene i Europa
Euroopan haavoittuvuus ja sopeutuminen ilmastonmuutokseen
Klimaendringene og konsekvensene av dem er allerede tydelige globa lt, og de forventes å bli enda mer uttalt.
Ilmastossa tapahtuneet merkittävät muutokset ja niiden vaiku tukset ovat jo nähtävissä koko maapallolla, ja niiden odotetaan vielä pahenevan.
I Europa er fjellområdene, kystsonene, våtm arkene og Middelhavsregionen spesielt utsatt.
Euroopassa vu oristoalueet, rannikot, kosteikot ja Välimeren alue ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuuto kselle.
Selv om enkelte virkninger nok kan være posi tive, vil de fleste sannsynligvis bli negative.
Vaikka ilmastonmuutoksella saattaa olla suotuisiakin seurauksia, monet sen vaikutuksist a ovat todennäköisesti haitallisia.
Tiltakene som så langt er gjennomført som en ti lpasning til klimaendringene, har særlig vært konsentrert om flomsikring.
Nykyiset sopeutumistoimet keskittyvät pääasiassa tulvien t orjuntaan, joten sopeutumisvalmiuksien suunnittelussa ja toteutuksessa on huomattavasti parantamisen va raa muilla aloilla kuten kansanterveyden, vesivarojen ja ekosysteemien hoidossa.
Det gjenstår derfor m ye når det gjelder planlegging og gjennomføring av tilpasningstiltak på andre områder, f.eks. folk ehelse, vannressurser og forvaltning av økosystemene.
Sopeutumisen tarve esiteollisella kaudella ovat kaikkein haavoittuvimpia vallinneeseen tasoon verrattuna.
Å oppnå dette naturlige og menneskelige ha steget med mellom 2 °C og målet vil kreve enda større systemer som allerede 6,3 °C over 1990-nivå. kutt i de globale utslippene står under hardt press fra
Tavoitteen saavuttaminen vaatii alueilla haittavaikutusten lämpötila kohoaa vuoteen kasvihuonekaasupäästöjen arvellaan kohdistuvan 2100 mennessä 2–6,3 astetta huomattavaa vähentämistä luonnollisiin ja ihmisen vuoden 1990 lämpötiloihin koko maapallolla jopa yli rakentamiin järjestelmiin, verrattuna. Merenpinnan
Havnivået forutsettes å stige, av klimagasser enn det som samfunnsøkonomiske faktorer og ekstreme værhendelser ble avtalt i Kyoto-protokollen.
Kioton pöytäkirjassa sovittujen joille sosioekonomiset tekijät, arvellaan nousevan ja arvojen.
som f.eks. arealbruksendringer.
Euroopan on sopeuduttava ennestään suuria paineita.
forventes å øke både i hyppig-Det blir i stadig større grad På den annen side vil Nord-het og intensitet.
Vaikka kasvihuonekaasupäästöt ilmastonmuutoksen
Selv om erkjent at konsekvensene Europa og en del av Vest-vi hadde klart å få slutt på av klimaendringene er Europa kunne nyte godt av alle utslipp av klimagasser i uunngåelige, og at Europa de positive konsekvensene av dag, ville klimaendringene ha derfor må tilpasse seg.klimaendringene, særlig innen vedvart i mange tiår, og for landbruket, i hvert fall for en havnivåets vedkommende, i viss tid.
Toisaalta Pohjois-Euroopassa lopetettaisiin välittömästi, vaikutuksiin, joita ei voida enää ja joillakin Euroopan läntisillä alueilla saattaa jonkin aikaa esiintyä myönteisiä vaikutuksia ilmaston lämpeneminen välttää.jatkuisi vielä vuosikymmeniä ja merenpinnan nousu jopa etenkin maataloudessa.
S å r b a r h e t flere hundre år.
H a a v o i t t u v u u s vuosisatoja eteenpäin.
for vinterturismen. Risikoen for naturkatastrofer kan
Vuoristoalueet, kuten
Miljørådet, som er Rådet Regional sårbarhetogså øke, og mange for Den europeiske union plantearter og habitater kan i sin sammensetning Regionergå tapt. Fjellområder, som av miljøministrene, har Den sørøstlige delen av Alpene, er særlig sårbare nylig opprettholdt EUs Europa, Middelhavsregionen for klimaendringer, og her veiledende mål for global og Sentral-Europa er mest merkes det allerede at temperaturøkning på høyst sårbare for klimaendringene. temperaturøkningen er over 2 °C over førindustrielt Her tilsier prognosene at gjennomsnittet.
Alpit, ovat erityisen alttiita h a a v o i t t u v u u s tavoitteen, jonka mukaan ilmastonmuutokselle, ja maapallon keskilämpötilan Alueetniiden luonto kärsii jo nyt nousu rajoitettaisiin enintään Kaakkois-Euroopan, Välimeren keskimääräistä suuremmasta kahteen celsiusasteeseen ja Keski-Euroopan alueet lämpötilan noususta.
Områdene klimaanlegg om sommeren, blir hyppigere og/eller mer rundt Middelhavet og på særlig i Sør-Europa.
Rannikkoalueetnykyisin ilmastonmuutostakin levittämien tautien muodossa.
tilgang på kjølevann, kan og økosystemene på kysten føre til sammenbrudd i av Østersjøen, Middelhavet og Vannressurserenergiforsyningen.
Pohjois-Euroopassa E n e r g i a N e voivat muodostua ilmastonmuutos Lämpötilan kohoaminen uhkaksi ekosysteemeille, todennäköisesti lisää lisää kesäisin ilmastoinnin infrastruktuureille ja asutukselle, talousmetsien tuottoa.
Temperaturstigningen og vil store våtmarksarealer gå endringen i nedbørmønstrene
tarvetta ja sitä kautta energian matkailuelinkeinolle ja ihmisten
T i l p a s n i n g tapt både rundt Middelhavet og forventes å forverre den
Välimeren alueilla ja Manner- kysyntää varsinkin Euroopan terveydelle.
Strategier og politikk i Sør- og Sørøst-Europa.
Euroopassa tuotto puolestaan eteläosissa.
Sårbarhet etter t e m a P r o g n o s e n e tilsier hyppigere Tilpasning viser til politikk, og mer intense tørkeperioder praksis og prosjekter som
Lisääntynyt vaarassa ovat Itämeren, heikkenee kuivuuden sähköntarve yhdistettynä
De mest sårbare økosystemene gjøre det vanskelig å forutsi skulle utarbeides et femårig er Europas subarktiske strøk og noe om snømengder, med strukturert program for arbeid fjellområder, våtmarksområder derav følgende nedgang i med de vitenskapelige, tekniske på kysten og økosystemene vinterturismen.
Etelä-Euroopassa ilmastonmuutoksesta luontotyypit ja rannikoiden metsäpalojen riski kasvaa.aiheutuvaan vesivoiman ekosysteemit.
Vannmangel, og samfunnsøkonomiske i Middelhavsregionen. problemer med vannkvaliteten aspektene ved konsekvensene Prognosene for klima-og hyppigere og mer intense av, sårbarheten overfor endringene tilsier at tapet varmebølger i Sør-Europa kan og tilpasningen til av arter og habitater vil bli føre til en betydelig nedgang i klimaendringene.
Kosteikkojen tuotannon vähenemiseen ja arvellaan tuhoutuvan laajoilta Vesivarat jäähdytysveden saatavuuden alueilta Välimeren ja Itämeren Lämpötilan nousun ja ongelmiin voi aiheuttaa katkoja rannikoilta.sademuutosten odotetaan energiantoimituksissa.pahentavan Euroopan etelä- ja kaakkoisosien ennestäänkin
Klimaendringene og den økte r e i s e m å l .
S o p e u t u m i n e n kovaa vesipulaa.
2 positive følger for landbruk og
Kuivuuden ja
Sør-Europa og deler av Øst- alvorlig trussel mot menneskers kommet særlig langt innen
Maatalous ja kalastus voivat heikentää huomattavasti vaikutuksiin, haavoittuvuuteen
Europa vil konsekvensene helse.
Ilmastonmuutos ja ilmakehän kesämatkailua.
Truslene kan enten være andre relevante politikkområder sannsynligvis bli negative. direkte, som varmebølger i EU, for eksempel EUs felles Innenfor fiskeriene forventes eller flom, eller indirekte, landbrukspolitikk (CAP).
Muilla alueilla ja ilmastonmuutokseen lisääntynyt hiilidioksidipitoisuus saattaa sen sijaan avautua sopeutumiseen liittyviä saattavat vaikuttaa uusia matkailumahdollisuuksia.
I EU og på nasjonalt plan er det som utgjør den største med begrenset tilgang til er det planlagt en rekke trusselen mot de kommersielle helsetjenester vil være særlig forskningsprogrammer fiskeriene i Europa i dag.
Tosin helleaaltoina tai tulvina, tai koskevassa EU:n strategiassa, kalastusalalla liikakalastus on välillisesti esimerkiksi punkkien elinympäristödirektiivissä ja
0 3 hva konsekvensene av
0 3 vesipolitiikan puitedirektiivissä.
Programmet tar tilpasningspolitikken, samt klimaendringene vil kunne primært sikte på å identifisere fremme læring.
Niitä ei liioin ole sisällytetty EU: käsitellään niissä keskeisenä määrittää sopeutumispolitiikan n muihin ilmastonmuutoksen ongelmana. Lokakuussa kehittämistä varten hyviä, kannalta olennaisiin politiikan
Kommisjonen medføre, og noen av disse vil ytterligere tiltak for å oppnå tar sikte på å utgi en grønnbok om kort bli igangsatt.
2005 komissio käynnisti kustannustehokkaita käytäntöjä aloihin, esimerkiksi yhteiseen ilmastonmuutosohjelman ja edistää oppimista. maatalouspolitiikkaan.toisen vaiheen.
Nylig er tilstrekkelige kutt i utslippene innen utgangen av 2006.
Ohjelman Komissio aikoo julkaista pääasiallisena tavoitteena aihetta käsittelevän vihreän EU:n ja sen jäsenvaltioiden on suunnitella lisätoimia kirjan vuoden 2006 loppuun tasolla on suunnitteilla kasvihuonekaasupäästöjen mennessä.tai alkamassa joitakin vähentämiseksi, jotta Kioton tutkimusohjelmia, joiden pöytäkirjan tavoitteet voitaisiin
det også igangsatt forskning av klimagasser til å nå Kyoto-som et ledd i planleggingen protokollens mål.
Kansallisella tasolla tarkoituksena on arvioida saavuttaa.
I 2004 tok om å vurdere tilpasningstiltak.
Tanskassa ja Yhdistyneessä käynnistettiin tutkimus, kuningaskunnassa.
Europakommisjonen initiativ til med å utarbeide strategier et europeisk handlingsprogram
kuulemisprosessi, jonka suunniteltu tai aloitettu
I løpet av 2006 vil det bli som skal kunngjøres for risikostyring i forbindelse gjennomført en høringsprosess innen utgangen av 2005.
Euroopan komissio aloitti aikana keskustellaan EU:n luonnonuhkien ehkäisemiseen, vuonna 2004 Euroopan roolista ilmastonmuutokseen ympäristönsuojeluun tulvariskien hallintaa sopeutumisen politiikassa. ja luonnonvarojen koskevan toimintaohjelman Tavoitteena on sisällyttää kestävään käyttöön liittyviä sekä mahdollisen tulevan sopeutumistoimet niihin sopeutumistoimia.
Mange av Det europeiske mulig framtidig flomdirektiv.
tulvadirektiivin valmistelutyöt.
Eksempler på iverksatte eller planlagte tiltak er:
Esimerkkejä käynnissä olevista tai suunnitelluista toimenpiteis t ä :
) og skogbruk
Maatalous (kuivuus)
Helsesektor og skogbruk
Rannikkoalueiden hoito ja matkailu Alpeilla
Kystsoneforvaltning og turisme i Alpene
Luonnonuhat ja matkailu Alpeilla
Infrastruktur (bygninger) og skogbruk
Infrastruktuuri (rakennukset) ja metsätalous
Risikostyring ifm. elveflom og flomverk i ky s t s o n e n
Terveydenhoitoala ja metsätalous
Vannkraftproduksjon, økosystemer og turisme i Alpe n e
Vesivoiman tuotanto, ekosysteemit ja matkailu Al p e i l l a
Risikostyring ifm. elveflom, flomverk og forsikring i kystsonen
Jokien tulvariskien hallinta, rannikoiden tulvientorjunta ja va k u u t u k s e t k u n i n g a s k u n t a
A som lenge har vært brukt av tilpasningstiltak på med tilpasningen
A pitkät perinteet äärimmäisten on siis aiheellista kehittää
områder som folkehelse,
huomattavasti esimerkiksi
Utvikling og gjennomføring av
Sopeutumistoimien
Utenom dette området er vannressurser og forvaltning
Muilla aloilla konkreettinen kansanterveyden, vesivarojen
0 tilpasningstiltak er et relativt det smått med konkrete av økosystemene. Vi står i
0 kehittäminen ja toteuttaminen politiikka, toimenpiteet ja ja ekosysteemien hoidon
Eksisterende retningslinjer, tiltak og praksis.
Nykyiset käytännöt ovat yhä harvinaisia.
- tiltak har hovedsakelig vært
- toimenpiteet keskittyvät paljolti
Det er derfor stort rom for utfordringer når det gjelder å
Sopeutumisvalmiuksien sopeutumiseen liittyy nykyisin
0 konsentrert om flomverk, planlegging og gjennomføring tilpasse oss klimaendringene.
0 tulvientorjuntaan, jolla on suunnittelua ja toteuttamista monenlaisia haasteita.
Utfordringene omfatter:
Näitä haasteita ovat seuraavat:
• fremme forståelsen av «god praksis» i forbindelse med til pasningstiltakene, gjennom utveksling av erfaringer og informasjon om gjennomførbarhet, kos tnader og nytte,
• sopeutumistoimissa noudatettavien ”hyvien käytäntöjen” levitt äminen vaihtamalla kokemuksia ja jakamalla toteutettavuuteen, kustannuksiin ja h yötyihin liittyviä tietoja;
• involvering av både offentlig og privat sektor og av offen tligheten både på lokalt og nasjonalt plan,
• julkisen ja yksityisen sektorin ja kansalaisten ottamin en mukaan toimintaan sekä paikallisella että kansallisella tasolla;
• styrket samordning og samarbeid både i det enkelte land og landen e imellom for å sikre sammenheng mellom tilpasningstiltakene og andre politiske mål, og bevilgning av tilstrekkelige ressurser.
• koordinoinnin ja yhteistyön edistäminen eri valtioissa ja n iiden välillä, jotta sopeutumistoimet olisivat johdonmukaisia muihin poliittisiin ta voitteisiin nähden ja jotta niihin saataisiin tarvittavat resurssit.
Vurdering av miljøintegrasjonen i EUs landbrukspolitikk
Arviointi ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä EU:n maatalouspolitiikkaan
Landbruket har stor innvirkning på miljøet i Den europeiske union (EU), både i negativ og positiv forstand.
Maanviljelyn ympäristövaikutukset ovat Euroopan unionissa (EU) voimakkaita sekä hyvässä että pahassa.
EUs felles landbrukspolitikk (CAP) er en viktig drivkraft i landbrukssektoren og kan derfor ha positiv innflytelse på miljøstyringen på gårdene.
Yhteinen maatalouspolitiikka (CAP, Common Agricultural Policy) on tärkeä maatalousalan ohjauskeino, ja se voi siten vaikuttaa myönteisesti maanviljelijöiden ympäristöasioiden hallintaan.
Denne briefingen ser nærmere på hvorvidt de aktuelle politiske tiltakene er målrettet nok i et biodiversitetsperspektiv.
Tässä katsauksessa tarkastellaan, ovatko merkitykselliset poliittiset toimenpiteet kohdennettu oikein luonnon monimuotoisuuden kannalta.
(1) integreringen av miljøhensyn i EUs landbrukspolitikk (IRENA-tiltaket
Katsaus perustuu ympäristönäkökohtien sisällyttämistä EU:n maatalouspolitiikkaan kuvaavia indikaattoreita koskeneen hankkeen tuloksiin (IRENA-hanke (1)).CAPiin on vähitellen sisällytetty laaja valikoima maatalouden ympäristöpolitiikan välineitä.
Geografiske analyser viser at overlappingen mellom Natura 2000-områdene og miljøordningene for landbruket bør forbedres for at viktige miljømål skal kunne oppfylles.
Maantieteellisestä analyysista ilmenee, että Natura 2000 -alueiden ja maatalouden ympäristöohjelmien päällekkäisyyttä voidaan parantaa tärkeiden ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi.
Ennå gjenstår et omfattende arbeid i form av datainnsamling og evaluering av politikken før vi helt kan vurdere hvilken effekt CAP har på miljøet.
Tietojen keruuta ja politiikan arviointia on vielä kehitettävä, jotta CAPin ympäristövaikutukset voitaisiin arvioida kunnolla.
Landbruk og miljø i EU-15 fjellområder, er avhengige av ekstensive dyrkingsmetoder.
Maatalous ja ympäristö 15 jäsenvaltion EU:ssa (EU-15) näillä suojelualueilla, etenkin Välimeren alueella ja vuoristoalueilla, on riippuvaista laajaperäisistä viljelykäytännöistä.
For å opprettholde ekstensive dyrkingssystemer i slike områder kreves ofte målrettet politisk støtte.
Laajaperäisten viljelyjärjestelmien ylläpito näillä alueilla edellyttää usein kohdennettua poliittista tukea.
Landbrukspolitikk og miljøintegrasjon
Maatalouspolitiikka ja ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen
IRENA-tiltaket beskriver grensesnittet mellom landbruk og miljø i EU-15 på basis av 35 miljøindikatorer for landbruket. Det viser at landbruket har store konsekvenser for jordsmonn og vannressurser.
TIRENA-hankkeessa kuvaillaan maatalouden ja ympäristön yhtymäkohtia EU-15:ssä 35 maatalouden ympäristöindikaattorin perusteella.
Landbruket står f.eks. for om lag 50 % av vannforbruket i Sør-Europa og bidrar med ca.
Siinä ilmenee, että maanviljely vaikuttaa voimakkaasti maaperään ja vesivaroihin.
50 % av all nitrogenforurensing i elvene i EU-15. Det må også ta ansvaret for ca.
Esimerkiksi maatalouden osuus vedenkäytöstä on Etelä-Euroopassa noin 50 prosenttia, ja noin 50 prosenttia EU-15:n jokien typpisaasteista on peräisin maataloudesta.
10 % av alle utslipp av klimagasser og 94 % av ammoniakkutslippene i EU-15.
Maatalous aiheuttaa myös noin 10 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja 94
På den annen side representerer også landbruket en kilde til fornybar energi, f.eks. gjennom produksjon av biogass og biodiesel.
Toisaalta maatalous voi myös toimia uusiutuvan energian lähteenä esimerkiksi tuottamalla biokaasua tai biodieseliä.
Videre er jordbruket svært viktig for opprettholdelsen av det biologiske mangfoldet og landskapene i Europa.
Maanviljelyllä on lisäksi erittäin tärkeä rooli luonnon monimuotoisuuden ja maisemien säilyttämisessä Euroopassa.
Selv om intensivt landbruk er skadelig for det biologiske mangfoldet, kan ekstensive dyrkingsmetoder faktisk bidra til å opprettholde Europas biologiske mangfold.
Voimaperäinen maatalous vahingoittaa luonnon monimuotoisuutta, mutta laajaperäiset viljelykäytännöt voivat sen sijaan auttaa ylläpitämään luonnon monimuotoisuutta Euroopassa.
Dette framgår av arealbruksanalyser i verneområdene i Natura 2000nettverket i EU-15 (se figur 1).
Tämä tulee selkeästi ilmi Natura 2000 suojelualueverkoston maankäytöstä EU-15:ssä tehdystä analyysista (ks. kuva 1).
IRENA tiltaket utviklet 35 miljøindikatorer for landbruk på EU-15 nivå i et felles prosjekt mellom flere av Europakommisjonens generaldirektorater (DG Landbruk og regional utvikling, DG Miljø, Eurostat og DG Felles forskninssenter) og Det europeaiske miljøbyrået som co-ordinerte prosjektet.
( pääosastojen (Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO, Ympäristön PO, Eurostatin sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen ja Euroopan ympäristökeskuksen kanssa, joka koordinoi hankkeen. )
Ytterligere informasjon om IRENA rapporter og resultater er tilgjengelige på nettstedet: http://webpubs.eea.eu.int/content/irena/index.htm.
Lisätietoja IRENA raporteista ja tuloksista löytyy osoitteesta: http://webpubs.eea. eu.int/content/irena/index.htm.
Andel av habitater i Natura 2000områder som er avhengige av ekstensive dyrkingsmetoder (Øyeblikksbilde, juli 2004)
Laajaperäisistä viljelykäytännöistä riippuvaisten elinympäristöjen osuus Natura 2000 -alueilla (tilanne heinäkuussa 2004)
Habitatdirektivet Vedlegg I landbrukshabitater i Natura 2000områder
Luontotyyppidirektiivin liitteessä 1 tarkoitetut maatalouden luontotyypit Natura 2000 -alueilla
Kilde: Data fra Natura 2000, Europeisk emnesenter for naturvern og biologisk mangfold.
Lähde: Natura 2000 -tiedot, Euroopan luonnonsuojelun ja biodiversiteetin aihekeskus.
Figur 2 viser hvordan målrettingen av miljøordningene for landbruket ble analysert på bakgrunn av utvalgte miljøindikatorer for landbruket.
Kuvassa 2 esitetään, miten maatalouden ympäristöohjelmien kohdentamista arvioitiin valittujen maatalouden ympäristöindikaattorien perusteella.
De indikatorene som det for tiden finnes data for, er blant annet: “andel landbrukshabitater i Natura 2000”, “areal omfattet av miljøordninger for landbruket” og “økologisk dyrket areal”.
Alueellisella tasolla on nykyään saatavilla tietoja seuraavista indikaattoreista: 'maatalouden elinympäristöjen osuus Natura 2000 -alueilla', 'maatalouden ympäristöohjelmiin kuuluvat alueet' ja 'luonnonmukaisesti viljellyt alueet'.
Statistiske analyser viser hvor godt miljøordningene for landbruket og økologisk landbruk overlapper med regioner hvor andelen landbrukshabitater i Natura 2000-områdene er svært høy.
Tilastoanalyysista ilmenee, kuinka hyvin maatalouden ympäristöohjelmat ja luonnonmukainen maatalous osuvat päällekkäin niiden alueiden kanssa, joilla maatalouden elinympäristöjen osuus Natura 2000 -alueilla on erittäin korkea.
Hvis det statistisk er god overlapping, kan man gå ut fra at målrettingen av det politiske virkemiddelet er god.
Jos tilastollinen päällekkäisyys on hyvä, voidaan olettaa, että politiikan väline on kohdennettu kunnolla.
aspektene blir kort analysert i det følgende:
sekä seurantaa ja politiikan arviointia.
I det store og hele omfatter CAPs politiske rammeverk en rekke lovende tiltak.
Näitä kolmea näkökohtaa analysoidaan lyhyesti seuraavissa kohdissa.
Gjennomføring av utvalgte miljøpolitiske virkemidler i landbruket
CAPin poliittinen kehys ympäristöinvestointeihin, maksut maanviljelijöille Natura 2000 -alueilla sekä ympäristöalan koulutus.
De siste tiårene er det gjort betydelige framskritt i å integrere miljøhensyn (f.eks. vern av vann, jordsmonn og biologisk mangfold) i CAP.
CAPin poliittiseen kehykseen sisältyy kaiken kaikkiaan lupaava valikoima toimenpiteitä.
Aktuelle politiske virkemidler i CAPs markedspolitikk omfatter miljøvilkår for utbetaling av inntektsstøtte
Niiden lopullinen vaikutus riippuu kuitenkin määrärahojen kohdentamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella tasolla.
“motytelser”), motytelser”), brakklegging brakklegging brakklegging
Tiettyjen maatalouden ympäristöpolitiikan välineiden käyttö
En statistisk analyse viser at det er dårlig geografisk samsvar mellom nøkkelindikatorene.
Tilastoanalyysin mukaan pääindikaattorien maantieteellinen vastaavuus on huono.
Dette tyder på at denne politikken ennå ikke er tilstrekkelig målrettet (miljøordninger for landbruket og økologisk landbruk) i de regionene i EU-15 hvor det råder størst bekymring for det biologiske mangfoldet.
Tämä tarkoittaa, että analysoidun politiikan (maatalouden ympäristöohjelmat ja luonnonmukainen maatalous) kohdentamista on parannettava niillä EU-15:n alueilla, joilla luonnon monimuotoisuus on erityisen uhattuna.
Det må rettes større oppmerksomhet mot dette spørsmålet i framtiden for å sikre at habitater på jordbruksarealer i Natura 2000nettverket forvaltes skikkelig.
Tähän kysymykseen on tulevaisuudessa kiinnitettävä lisää huomiota, jotta voidaan varmistaa Natura 2000 verkoston viljelyalueiden luontotyyppien asianmukainen hoito.
i EUs landbrukspolitikk” (Integration of environment into EU agriculture policy), analyserer gjennomføringen av miljøordninger i landbruket fra to synsvinkler: Det at dette politiske virkemiddelet siktes inn mot geografiske områder og tillegg for energivekster.
Ympäristönäkökohtien (kuten vesistöjen, maaperän ja luonnon monimuotoisuuden suojelun) sisällyttämisessä CAPiin on edistytty merkittävästi viime vuosikymmeninä. CAPin markkinapolitiikan tärkeitä välineitä ovat muun muassa tulotuen ympäristöehdot ('täydentävät ympäristöehdot'), kesannointi ja energiakasvipalkkiot.
De viktigste miljøpolitiske tiltakene finnes imidlertid i den delen av CAP som gjelder distriktsutvikling.
Tärkeimmät ympäristöpoliittiset toimenpiteet sisältyvät kuitenkin CAPin maaseudun kehittämispolitiikkaan.
De omfatter blant annet miljøordninger for landbruket (hvor gårdbrukerne kompenseres for bedre miljøstyring), støtte til
Niihin kuuluvat maaseudun ympäristöohjelmat (joissa viljelijöille myönnetään korvauksia ympäristöasioiden hoidon parantamisesta), tuki
Hvor effektive miljøordningene for landbruket (og andre politiske tiltak) er, avhenger ikke bare av at de er hensiktsmessig geografisk
Maatalouden ympäristöohjelmien (ja muiden poliittisten toimenpiteiden) tehokkuus perustuu paitsi asianmukaiseen
06 gjennomføringen av politiske virkemidler har imidlertid ufullstendig datastøtte, særlig på regionalt nivå.
06 maatalousympäristöindikaattorin tueksi ei kuitenkaan ole olemassa riittävästi tietoa varsinkaan alueellisella tasolla.
Det betyr at en analyse av hvilken sannsynlig effekt landbruksmiljøpolitikken vil ha på andre miljøspørsmål, f.eks. forurensing med næringsstoffer og jorderosjon, ikke er mulig på EU-15-nivå.
Tämä tarkoittaa, ettei maatalouden ympäristöpolitiikan todennäköistä vaikutusta muihin ympäristöongelmiin, kuten ravinnekuormitukseen tai maaperän eroosioon, voida nykyisin analysoida EU-15:ssä.
Case-studier som Det europeiske miljøbyrået (EEA) har gjennomgått, viser positive eksempler.
maataloustulot määräytyvät huomattavassa määrin CAP-tuen mukaan.
Andre studier viser imidlertid at eksisterende miljøordninger i landbruket kan ha svært varierende effekt på det biologiske mangfoldet (Kleijn og Sutherland, 2003).
Tämä mahdollisuus toteutuu kuitenkin vain, jos poliittiset toimenpiteet kohdennetaan hyvin maantieteellisesti, niihin saadaan riittävästi voimavaroja ja ne pannaan tehokkaasti täytäntöön.
Det er derfor viktig at medlemsstatene i EU støtter utveksling av de beste praksiser på området.
Jos näin on, CAP voi myös osaltaan edistää yhteisön muiden ympäristötavoitteiden saavuttamista, kuten luonnon monimuotoisuuden suojelua Natura 2000 verkostossa.
landbruket i og med at en stor del av inntektene i landbruket faktisk er landbruksstøtte.
Vaikutukset päätöksentekoon maantieteelliseen kohdentamiseen myös ohjelman tehokkaaseen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.
Hvis det er tilfellet, kan Den felles landbrukspolitikken også bidra til at andre av Fellesskapets miljømål kan oppfylles, som vern av det biologiske mangfoldet gjennom Natura 2000-nettverket.
Muut tutkimukset osoittavat kuitenkin, että nykyisten maatalouden ympäristöohjelmien vaikutus luonnon monimuotoisuuteen voi olla erittäin epätasainen (Kleijn ja Sutherland, 2003).
Implikasjoner for utformingen av politikken
Siksi on tärkeää tukea tätä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:n jäsenvaltioiden välillä.
Overvåking og evaluering av politikken
Seuranta ja politiikan arviointi
EUs felles landbrukspolitikk er et viktig redskap for å forbedre miljøstyringen i
EU:n yhteinen maatalouspolitiikka antaa hyvän mahdollisuuden parantaa ympäristöasioiden hallintaa maatalousalalla, sillä
En målrettet og kostnadseffektivt tilnærming til miljøintegrasjon i Den felles landbrukspolitikken er ikke
Hyvin kohdennettu ja kustannustehokas lähestymistapa ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä CAPiin ei toteudu automaattisesti. Kaikkia keinoja,
Oppsummering og resultater fra målanalysen for biodiversitet
Luonnon monimuotoisuuden kohdentamisanalyysin pääpiirteet ja tulokset
Areal omfattet av miljøordninger for landbruket
Maatalouden elinympäristöt Natura 2000 –alueilla
Effekten av de miljøpolitiske rammene for Den felles landbrukspolitikken og gjennomføringen av denne må evalueres ved at trender i landbruket og miljøet overvåkes.
CAPin maatalouden ympäristöpolitiikan ja sen täytäntöönpanon vaikutusta on arvioitava seuraamalla maataloutta ja ympäristöä koskevia trendejä.
Nesten en tredel av IRENA-indikatorene understøttes av regionale data som viser hvilke typer miljøpolitiske problemstillinger som finnes i EU-15 og hvordan de er fordelt regionalt.
Lähes kolmasosaa IRENA-indikaattoreista tukevat alueelliset tiedot, jotka osoittavat maatalouden ympäristökysymysten tyypin ja alueellisen jakautumisen EU-15:ssä.
Dette gir mulighet for en begrenset analyse av hvor sannsynlig det er at politikkintegrasjonen vil lykkes, som vist over.
Näin voidaan analysoida jonkin verran ympäristönäkökohtien sisällyttämisen todennäköistä onnistumista, kuten edellä on esitetty.
Areal omfattet av miljøordninger for landbruket
Luonnonmukaisesti viljellyt alueet
Mange av IRENAs indikatorer som gjelder landbrukets belastninger på miljøet, miljøtilstanden eller
Monen ympäristöpaineita, ympäristön tilaa tai poliittisten välineiden täytäntöönpanoa koskevan IRENA-
Hvordan analysere politikkintegrasjon?
Laatikko: Miten analysoidaan ympäristönäkökohtien sisällyttämistä?
For det første drives de trendene i landbruket som er relevante for miljøet ikke bare av Den felles landbrukspolitikken men også av markedet og av samfunnsøkonomiske og teknologiske faktorer.
Ensiksi, ympäristön kannalta merkittävät maatalouden trendit eivät perustu ainoastaan CAPiin vaan myös markkinoita koskeviin, sosioekonomisiin ja teknologisiin tekijöihin (IEEP, 2002).
Landbruks- og miljøpolitikken kan derfor ikke på noen enkel måte påvirke alle de trendene i landbruket som virker inn på miljøet.
Siten maatalous- tai ympäristöpolitiikalla ei voida vaikuttaa kaikkiin maatalousalan kehityssuuntiin, joilla on ympäristövaikutuksia.
For det annet er miljøintegrasjon på politisk nivå en kompleks prosess.
Toiseksi, ympäristönäkökohtien sisällyttäminen politiikkaan on monimutkainen prosessi.
Den avhenger ikke bare av de politiske rammene eller gjennomføringen av tiltakene, men også av et godt samarbeid mellom administrative organer, hensiktsmessige prosedyrer for evaluering av politikken og andre faktorer (EEA, 2005a).
Siinä tarvitaan paitsi poliittista kehystä tai toimenpiteiden täytäntöönpanoa myös asianmukaista yhteistyökulttuuria hallintoelinten välillä, sopivia politiikan arviointimenettelyjä ja muita tekijöitä (EEA, 2005a).
Mange av disse problemstillingene kan ikke behandles i IRENAs integrasjonsanalyse.
Monia näistä kysymyksistä ei voitu käsitellä IRENA-analyysissa.
Slike evalueringer er vesentlige for å sikre en bedre avkastning på de midlene som bevilges til større miljøpolitiske tiltak (i landbruket).
Tällainen arviointi on välttämätön, jotta merkittäviin (maatalouden ympäristöpolitiikan) toimenpiteisiin varatuista määrärahoista saadaan entistä parempi hyöty.
Litteraturliste innbefatter nå en lang rekke miljøpolitiske virkemidler som kan støtte gjennomføringen av en bredere anlagt miljøpolitikk, som Natura 2000.
Lähteet ympäristöä koskevien toimintalinjojen, kuten Natura 2000:n, täytäntöönpanoa.
Miljøordninger for landbruket kan f.eks. bidra til å opprettholde ekstensive dyrkingsmetoder i Natura 2000-områder.
Esimerkiksi maatalouden ympäristöohjelmien avulla voidaan ylläpitää laajaperäisiä viljelykäytäntöjä Natura 2000 alueilla.
Slik praksis er ofte vesentlig for å opprettholde den økologiske kvaliteten på landbrukshabitatene i disse områdene.
Tällaiset käytännöt ovat usein välttämättömiä, jotta voidaan säilyttää viljelyalueiden elinympäristöjen ekologinen laatu näillä alueilla.
Dette er en forutsetning for å få størst mulig miljøgevinst av de betydelige offentlige midlene som er tilgjengelige i CAP.
Vasta sitten voidaan tehdä sellaisia periaatepäätöksiä, joista saadaan ympäristön kannalta suurin hyöty CAPiin varatuista huomattavista julkisista varoista.
For at de politiske beslutningstakerne skal kunne fatte velinformerte beslutninger, er det fortsatt behov for ytterligere investeringer i miljøovervåking og evaluering av politikken.
Ympäristön seurantaan ja politiikan arviointiin on vielä panostettava, jotta päättäjät pystyvät tekemään perustellumpia päätöksiä.
3) Effektiviteten ved miljøordningene er særlig avhengig av gjennomføringen på nasjonalt nivå og den geografiske målrettingen.
3) Maatalouden ympäristöohjelmien tehokkuus määräytyy etenkin kansallisen tason täytäntöönpanon ja maantieteellisen kohdentamisen perusteella.
En analyse av budsjettbevilgningene i ulike regioner i EU-15 viser at målrettingen av miljøordningene for landbruket mot landbruksarealer av høy naturverdi, særlig slike som finnes i Natura 2000områder, kunne vært bedre.
EU-15:n eri alueiden budjettimenojen vertailu osoittaa, että maatalouden ympäristöohjelmien kohdentamista alueille, joilla on luonnonarvoltaan merkittävää viljelysmaata, kuten Natura 2000 alueille, voitaisiin parantaa.
4) Foreliggende data og indikatorer er ikke tilstrekkelig til å kunne gjøre en fullverdig vurdering av miljøeffekten av Den felles landbrukspolitikken.
4) CAPin ympäristövaikutusta ei voida arvioida riittävästi nykyisten tietojen ja indikaattoreiden perusteella.
2) Den felles landbrukspolitikken
2) CAPin rakenteeseen kuuluu nykyisin monenlaisia maatalouden ympäristöpolitiikan välineitä, jotka voivat tukea laajempien
Mer enn en firededel av Den europeiske unions areal er nå bymessig utbygget.
Yli neljäsosaa Euroopan unionin alueesta käytetään nyt suoraan asutukseen.
Innen 2020 vil om lag 80 % av Europas befolkning bo i byer.
Vuonna 2020 noin 80 prosenttia eurooppalaisista asuu taajamissa.
I 7 land vil andelen være 90 % eller mer. Derfor er det også et akutt behov for arealer i og rundt byene.
Seitsemässä maassa osuus on vähintään 90 prosenttia väestöstä.
Vi kan alle hver dag se de raske, synlige og motstridende arealbruksendringene som mer enn noen gang former landskapet og påvirker miljøet i og rundt byene.
Voimme kaikki havaita päivittäin, miten nopeat, näkyvät ja vastakkaiset maankäytön muutokset muokkaavat maisemaa ja vaikuttavat ympäristöön kaupungeissa ja niiden läheisyydessä ennennäkemättömällä tavalla.
Byene sprer seg, og reisetiden og avstanden mellom dem minker.
Kaupungit leviävät, jolloin ajalliset ja maantieteelliset etäisyydet niiden välillä lyhenevät.
Fenomenet, som er kjent over hele Europa, drives av endringer i livsstil og forbruksmønstre og omtales gjerne som byspredning.
Tällainen yhdyskuntarakenteen hajautuminen (ns. urban sprawl) etenee eri puolilla Eurooppaa elintapojen ja kulutustottumusten muuttuessa.
Tilgjengelig informasjon viser at veksten i byene i Europa i løpet av de femti siste årene uten unntak har medført byspredning.
Saatu näyttö osoittaa kiistatta, että asutuksen leviäminen on ollut osa kaupunkien kasvua Euroopassa 50 viime vuoden ajan.
land eller regioner som har vært gjenstand for EUs regionalpolitikk og mottatt store overføringer.
toteuttaa uudenlaista elämäntapaa esikaupunkiympäristössä, kantakaupungin ulkopuolella.
Byspredning oppstår når arealbruksendringen og arealforbruket for urbane formål skjer raskere enn befolkningsveksten i et gitt område over en bestemt periode.
Yhdyskuntarakenne hajautuu silloin, kun maankäytön muutos ja kulutus asutuskäyttöön on nopeampaa kuin väestönkasvu tietyllä alueella tiettynä ajanjaksona.
Byspredningen betraktes med rette som en av de største utfordringene for Europas byer i dag.
Asutuksen leviämistä tulisikin nykyisin perustellusti pitää yhtenä kaupungistuneen Euroopan suurimmista yhteisistä haasteista.
Europas byer har historisk vokst som følge av at bybefolkningen har vokst.
Saksan etelä- ja länsiosat, Italian pohjoisosa, Pariisin alue) tai missä talouskasvu on nopeaa (Irlanti, Portugali, Saksan itäosa, Madridin alue).
I dag er det imidlertid slik at byene fortsetter å spre seg selv der befolkningspresset er lite eller ikke-eksisterende.
Asutus leviää etenkin siellä, missä maat tai alueet ovat hyötyneet EU:n rakennepolitiikasta ja rahoituksesta.
Altså er det andre faktorer som driver spredningen, f.eks. ønsket om å realisere et nytt liv i et forstadsmiljø, utenfor bykjernen.
Uusia kehitysmallejakin voidaan havaita pienten kaupunkien läheisyydessä tai maaseudulla, liikennekäytävien varrella ja eri puolilla rannikkoa yleensä jokilaaksojen yhteydessä.
En annen viktig drivkraft er hvordan retningslinjene for planlegging gjennomføres lokalt og regionalt.
Kaupunkiväestön kasvu on aiemmin ohjannut kaupunkien kasvua Euroopassa.
Infrastrukturutbygging som gjennomføres takket være EUs utjevningsfond og strukturfond, gir bedre transportløsninger og økt personlig mobilitet, men fører også til at byspredningen forsterkes.
Monet tekijät ohjaavat kuitenkin nykyisin asutuksen leviämistä silloinkin, kun väestönkasvun aiheuttama paine on vähäinen tai olematon. Näiden tekijöiden taustalla on halu
En by er pr. definisjon et sted hvor et stort antall mennesker bor på et lite areal.
Euroopan laajuisen tuoreen tutkimuksen mukaan kaupunkien laajentuminen on ollut jatkuvaa ja nopeaa: yli 5 prosenttia kymmenen vuoden aikana (kuvio 1) eli kolme kertaa Luxemburgin pinta-alan verran.
Nylig viste en felleseuropeisk studie at byene fortsetter å utvide seg i raskt tempo — mer enn 5 % på et tiår (fig. 1), eller tre ganger Luxembourgs areal.
Tällaisten ilmiöiden taustalla on sekä mikro- että makrotason sosioekonomisia suuntauksia.
De bakenforliggende kreftene er knyttet til samfunnsøkonomiske trender både på mikro- og
EU:n koheesiorahastosta ja rakennerahastoista infrastruktuurirakentamiseen myönnetyn tuen turvin asutuksen
er for det meste kvitt tradisjonelt miljørelaterte helseproblemer som skyldes dårlig drikkevann, dårlige sanitærforhold og dårlige boliger.
Kaupungit ovat luonnostaan paikkoja, joissa pienille alueille on keskittynyt paljon ihmisiä.
Dagens trend med nye, mindre tettbygde områder fører imidlertid til økt forbruk.
Tästä on ilmeisiä etuja talous- ja hyödyntää mittakaavaetuja.
Plassen hver person i europeiske byer bruker, er mer enn doblet de siste 50 årene.
Epäterveellisen juomaveden, puutteellisen puhtaanapidon ja kehnojen asumisolojen aiheuttamat perinteiset ympäristöterveysongelmat ovatkin suurelta osin poistuneet EU:n kaupungeista.
I løpet av de siste 20 årene har fordeler, både økonomisk og samfunnsmessig.
Kaupunkiväestö kärsii silti edelleen vakavista yhteiskuntaelämän kehityksen kannalta.
På noen måter kan det til og med være bra for miljøet.
Se voi tietyssä mielessä jopa hyödyttää ympäristöä.
For eksempel er arealbruken og energiforbruket oftest lavere i byene enn i mer spredt befolkede områder.
Esimerkiksi maankäyttö ja energian kulutus on yleensä vähäisempää kaupunkialueilla haja-asutusalueisiin verrattuna.
Byspredning og nedbygging av andre arealer, 1990–2000
Kaupunkialueiden leviäminen ja muun rakennetun maan kehitys, 1990–2000
Utbygging av byer og infrastruktur
Taajamien ja infrastruktuurin kehitys
> 50 000 innbyggere 0–60
> 50 000 asukasta 0–60
Corine Land Cover database, EEA.
Lähde: Corine-maankäyttötietokanta, EEA.
04 de nedbygde arealene i Vest- og Øst-Europa økt med 20 %, mens befolkningen bare har økt med 6 %.
04 pahentaa tulvien vaikutuksia, ja luonnontilaisten alueiden pirstaloituminen.
Transport (mobilitet) er en spesielt stor utfordring for byplanleggere og -forvaltere.
paikallisista ympäristöongelmista, kuten melualtistuksesta, pahoista ilmansaaste-episodeista, jätehuolto-ongelmista, makean veden rajoitetusta saatavuudesta ja avoimen tilan puutteesta.
Transportinfrastrukturen påvirker landskapet på mange måter.
vain tie- ja rautatieliikenteen kilometrimääriä.
Jordforsegling, som øker effekten av flom, og fragmentering av naturlige områder, er bare to av dem.
Sen olisi oltava osa tasapainoista ja monikeskistä kehitystä, jolla vähennetään ympäristövahinkoja.
Dette gjelder spesielt i forhold til de store pengestrømmene som påvirker planleggingen.
Liikkuvuus ja saavutettavuus ovat Euroopan alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta keskeisiä tekijöitä.
I dag er retningslinjene for planlegging ofte en gjenspeiling av markedslogikken.
Niillä on myös oleellinen merkitys yhteisöjen elämänlaadun parantamisessa.
Retningslinjene burde heller gjenspeile en visjon for byutvikling hvor miljømessige og samfunnsmessige hensyn er integrert i den romlige planleggingen på alle trinn i den politiske prosessen, fra problemet identifiseres og retningslinjene utformes, til gjennomføring og etterevalueringer.
Kaupunkialueiden tieliikenteen kilometrimäärän ennustetaan nousevan 40 prosenttia vuosina 1995–2030. Omistusautojen määrä uusissa jäsenvaltioissa (EU-10) ei ole vieläkään samalla tasolla kuin vanhoissa jäsenvaltioissa (EU-15).
Dette kan ha mange fordeler:
Lisää kasvua on siis odotettavissa.
Dersom ingenting gjøres, vil trafikkproblemene ha økt betraktelig innen 2010, og kostnadene som overbelastningen av veinettet vil medføre, vil komme til å øke til rundt 1 % av EU’s BNP.
Ellei mitään tehdä, teiden ruuhkautumisen odotetaan pahenevan merkittävästi vuoteen 2010 mennessä ja ruuhkien kustannukset nousevat noin 1 prosenttiin EU:n BKT:stä.
Transportinfrastruktur omfatter imidlertid mer enn et totalt antall vei- og banekilometre.
Liikenteen infrastruktuuri on kuitenkin muutakin kuin
Denne typen infrastruktur bør inngå i en global tilnærming som tar hensyn til de reelle konsekvensene av investeringer som gjøres for å skape og bevare lokale og urbane økonomier.
Asutuksen leviämistä hillitsevät strategiat ja välineet ovat kuitenkin nykyisin vahvasti sidoksissa monenlaisten toisiinsa vaikuttavien hallintotasojen realiteetteihin, paikallistasolta aina Euroopan tasolle asti.
Den bør inngå som et ledd i en balansert, polysentrisk utvikling som tar sikte på å redusere skadene på miljøet.
Tämä koskee etenkin niitä huomattavia rahavirtoja, jotka muokkaavat suunnittelumäärärahoja.
• sikre sammenheng på alle trinn i den politiske prosessen (se fig. 2),
Suunnittelupolitiikassa näkyy nykyisin usein markkinoiden logiikka.
• styrke samarbeidet mellom organene på alle ansvarsnivåer,
Siinä voisi nykyistä paremmin näkyä sellainen kaupunkirakentamisen visio,
Strategiene og virkemidlene som brukes for å styre byspredningen, kan imidlertid ikke sees isolert fra dagens virkelighet med alle dets gjensidig avhengige styringsnivåer, fra lokalplan til europeisk plan.
Nykypäivän suuntaus uusia, väljästi asuttuja kaupunkialueita kohti on kuitenkin lisännyt kulutusta.
Mobilitet og tilgjengelighet er nøkkelfaktorer i den territoriale utjevningen i Europa.
Tilankulutus henkeä kohti Euroopan kaupungeissa on yli kaksinkertaistunut 50 viime vuoden aikana.
Mobilitet og tilgjengelighet er også viktige faktorer for økt livskvalitet i lokalsamfunnene.
Rakennettujen alueiden pinta-ala monissa Länsi- ja Itä-Euroopan maissa on 20 viime vuoden aikana kasvanut 20 prosenttia, vaikka väestö on lisääntynyt vain 6 prosenttia.
Antallet kjørte kilometer i byområdene forventes å øke med 40 % fra 1995 til 2030.
Erityisesti liikenne (liikkuvuus) on yhä kaupunkisuunnittelun ja kaupunkialueiden hallinnan keskeinen haaste.
Bileierskapet i EU-10 er fortsatt ikke på samme nivå som i EU-15, noe som tyder på at det er mer vekst i vente.
Liikenteen infrastruktuuri vaikuttaa maisemaan monin tavoin. Lisäksi on mainittava maaperän sulkeutuminen, joka
Hovedtrinn i den politiske prosessen, med støtte i data, informasjon og kunnskap
Tärkeimmät päätöksentekovaiheet sekä niihin liittyvä tieto, informaatio ja tietämys
Måle effektiviteten av politiske tiltak (samt ex post-evaluering av effekt)(6)
Toimenpiteiden tehokkuus (ja vaikutusten jälkiarviointi)(6)
Data Informasjon Kunnskap
Tieto Informaatio Tietämys
Gjennomføre politiske tiltak (5)
Toimenpiteiden toteutus (5)
Identifisere politiske tiltak (samt ex ante-evaluering av effekt) (3)
Toimenpiteiden tunnistaminen (ja vaikutusten ennakkoarviointi)(3)
Utvikle/vedta politiske tiltak (4)
Toimenpiteiden kehittäminen/hyväksyminen(4)
Kilder for arealer i, rundt og mellom byområdene,
EEA (2006), Urban sprawl in Europe — the ignored challenge, EEA:n raportti nro 10/2006, Euroopan ympäristökeskus, Kööpenhamina.
• sikre effektiv utnyttelse av EUs strukturfond og utjevningsfond, kombinert med miljøforskrifter, for å unngå og motvirke byspredning, sammenstille og utveksle eksempler på god praksis for å skape kompakte byer,
• sellaisten markkinahäiriöiden poistaminen, jotka edistävät asutuksen leviämistä vaikuttamalla maan hintasignaaleihin kaupunkialueilla ja niiden läheisyydessä politiikan johdonmukaisuuden varmistaminen kaikissa päätöksentekovaiheissa (ks. kuvio 2)
• etablere grøntområder i byene.
• viheralueiden luominen kaupunkeihin.
Bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser
Parempi yhdyskuntajätehuolto vähentää kasvihuonekaasupäästöjä
•Mengden kommunalt avfall forventes å øke med 25 % fra 2005 til 2020.
•Yhdyskuntajätteen vuotuisen määrän odotetaan kasvavan 25 prosenttia vuodesta 2005 vuoteen 2020.
•Økt gjenvinning av avfall og en reduksjon av avfallet som deponeres på fyllplasser, er viktig for å takle de miljømessige konsekvensene av økte avfallsvolumer.
•Jätteen lisääntyvä hyötykäyttö ja ohjaaminen muualle kuin kaatopaikoille ovat keskeisiä toimenpiteitä pyrittäessä ehkäisemään kasvavien jätemäärien ympäristövaikutuksia.
•Etter hvert som resirkulering og forbrenning med energigjenvinning blir vanligere, forventes netto klimagassutslipp fra kommunal avfallshåndtering å bli betydelig redusert innen 2020.
•Samalla kun kierrätys ja energian talteenotto jätteenpolton avulla yleistyvät, yhdyskuntajätteiden kasvihuonekaasujen nettopäästöjen odotetaan vähenevän merkittävästi vuoteen 2020 mennessä.
•Å begrense eller unngå økte avfallsvolumer vil bidra til å redusere klimagassutslippene fra avfallssektoren og ha andre fordeler for samfunnet og miljøet.
•Jätemäärien kasvun rajoittaminen tai ehkäiseminen vähentäisi jätesektorin kasvihuonekaasupäästöjä ja toisi myös muuta hyötyä yhteiskunnalle ja ympäristölle.
Økende avfallsvolumer spredt det utover, ville det dekket hele Luxembourg med et 30 cm tykt lag eller hele Malta med 2,5 m!
Jätteen kasvava määrä nykyiset kulutusmallit säilyvät ennallaan.
Disse resultatene tilsier at vi må øke innsatsen for å forebygge avfallsproduksjonen betydelig dersom vi skal nå målet i Det 6. handlingsprogrammet for miljø om en vesentlig reduksjon i avfallsvolumene.
ajanjaksolla yli 80 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä syntyy EU‑15:ssä.
Økt gjenvinning og redusert deponering av avfall mellom medlemsstatene i EU‑15 (1) og EU‑12 (2). Mens en borger i EU‑15 produserte gjennomsnittlig 570 kg i 2004, var det tilsvarende tallet for EU‑12 bare 335 kg.
Jos kaikki EU:ssa vuonna 2020 syntyvä yhdyskuntajäte (noin 340 miljoonaa tonnia) levitettäisiin maahan, Luxemburgin kokoinen alue jäisi 30 senttiä paksun ja Maltan kokoinen alue 2,5 metriä paksun jätekerroksen alle.
Etter hvert som økonomiene og forbruksmønstrene i EU‑12 utvikles videre, antas det at avfallsvolumene kommer til å øke de neste 15 årene og nærme seg dagens EU‑15‑nivå. Mengdene kommunalt avfall i EU‑15 og EU‑12 forventes å øke med henholdsvis 22 % og 50 % innen 2020.
Luvut osoittavat, että jätteiden syntymisen ehkäisyä on tehostettava huomattavasti, jotta jätteitä voitaisiin vähentää tuntuvasti kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteen mukaisesti.
I gjennomsnitt produserte hver europeer 460 kg kommunalt avfall i 1995.
Jokainen Euroopan unionin kansalainen tuotti vuonna 1995 keskimäärin 460 kiloa yhdyskuntajätettä.