pere/sami_parallel huggingface dataset:
I stedet konkluderer case-studien fra Nederland, som er omtalt i en forestående rapport fra Miljøbyrået, med at midler til miljøtiltak i landbruket bør øremerkes til et begrenset antall beitemarksområder hvor antallet spover fortsatt er høyt og rovdyrbestandene er begrenset.
Siksi Alankomaita koskevassa tapaustutkimuksessa, joka on osa tulevaa EEA:n raporttia, ehdotetaankin, että maatalouden ympäristötuet olisi kohdennettava entistä suppeampaan osaan laidunalueita, joilla kuireja on vielä paljon mutta petoeläimiä vähän.
I disse områdene bør det gjennomføres en kombinasjon av tiltak, som sen og uregelmessig fôrhøsting, lav nitrogentilførsel og opprettholdelse av et høyt grunnvannsspeil.
Näillä alueilla toimenpiteitä olisi yhdisteltävä, esimerkkinä myöhäinen ja epäsäännöllinen niitto, ravinteiden vähäinen lisäys ja pohjaveden korkeuden säilyttäminen.
For å overleve må spoveungene spise over 20 000 insekter i løpet av den første leveuken.
Mustapyrstökuirin poikasen on saatava ravinnokseen parisenkymmentä tuhatta hyönteistä ensimmäisten elinviikkojensa aikana, jotta se jää henkiin.
Forskerne er enige om at nedgangen i bestanden skyldes at slåtten skjer tidligere på året.
Tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että mustapyrstökuirien harvinaistuminen johtuu maanviljelijöiden aikaistamasta niitosta.
I Nederland finner den første fôrhøstingen nå sted tre uker tidligere enn for 40 år siden, trolig på grunn av forbedret gjødsling.
Alankomaissa ensimmäinen heinän niitto tapahtuu nykyisin kolme viikkoa aiemmin kuin vielä 40 vuotta sitten.
Insektbestandene er langt større i høyt gress og enda større i beiteland som ikke er blitt tungt gjødslet.
Syynä tähän on todennäköisesti tehokkaampi lannoitus.
I kort gress kan fugleforeldrene ganske enkelt ikke finne nok insekter til at ungene kan overleve de avgjørende første dagene.
Hyönteispopulaatiot ovat huomattavan runsaita pitkissä heinikoissa, ja niiden määrä kasvaa myös laidunmailla, jos niitä ei ole lannoitettu voimakkaasti.
Også rovdyr er blitt en større trussel ettersom ungene er et lett bytte i det korte gresset.
Myös petoeläimistä aiheutuva uhka on entistä suurempi, koska poikaset ovat helppo saalis lyhyeksi niitetyillä laitumilla.
I 2006 mottok Nederland EUR 1,2 mrd. i CAP-midler, og noe av dette ble brukt til å oppmuntre til å starte fôrhøstingen senere.
Vuonna 2006 Alankomaat käytti pilarin I varoja 1,2 miljardia euroa ja pilarin II varoja 83,2 miljoonaa.
I 2006 ble det brukt EUR 1,2 mrd. av pilar I-midler i Nederland og EUR 83,2 mill. pilar II-midler.
Vuonna 2006 YMP:n talousarviosta osoitettiin 1,2 miljardia euroa Alankomaihin.
Overføringene til individuelle gårdsbruk iht. pilar I er fortsatt i stor grad øremerket gårdsbruk med høy produktivitet ettersom dagens støtteutbetalinger er knyttet til den historiske fordelingen av subsidier.
Osalla näistä varoista kannustettiin myöhentämään heinän niittoa. Tutkimusten mukaan mustapyrstökuirien eloonjäämisaste on kaksinkertainen myöhään niitetyillä laitumilla.
Finansieringen av CAP vil bli vurdert i forbindelse med en større gjennomgang av hele EU-budsjettet i 2009–2010.
YMP:n rahoitus arvioidaan uudelleen osana EU:n koko talousarvion suurta tarkistusta vuosina 2009–2010.
Den begrensede informasjonen som er tilgjengelig, tilsier at dagens fordeling av CAP-midler ikke er særlig effektiv i forhold til å oppfylle EUs miljømål, særlig når det gjelder naturvern.I tillegg viser Miljøbyråets analyse at tilgjengelige statistiske opplysninger om hva pengene i CAP brukes til, fortsatt ikke er tilstrekkelig til å evaluere effekten av denne viktige politikken på en skikkelig måte.
YMP:n eri tehtävien (elintarviketuotannon varmistaminen, maanviljelijöiden tulotason tukeminen, ympäristön suojeleminen sekä elämänlaadun kohentaminen maaseudulla) ja EU:n veronmaksajien rahojen tehokkaan käytön varmistaminen ovat tärkeä haaste.
Enkelt sagt betyr det at selv om vi bruker nesten halvparten av EU-budsjettet på CAP, har vi ikke nok informasjon til å si nøyaktig hvor pengene tar veien eller hva som oppnås.
Käytettävissä olevat rajalliset tiedot osoittavat, ettei
Havforvaltning i et klima i endring
Merien hoitoa muuttuvassa ilmastossa
Mange av dyrene var døde eller døende.
Suuri osa niistä oli kuollut tai teki kuolemaa.
Om lag halvparten hadde en merkelig farge.
Noin puolet oli oudon värisiä.
Hvis torskebestanden i Østersjøen får være i fred i to år, vil den ta seg opp igjen
Jos Itämeren turskakanta saisi kasvaa rauhassa kahden vuoden ajan, se palautuisi ennalleen
Østersjøen har ført til at mye energi har gått med til å forstå hva som forårsaket både boomen og den påfølgende kollapsen.
Kun kuolleiden hummerien lisäksi vedessä havaittiin liuennutta happea, Tanskan kansallisen ympäristötutkimuslaitoksen tutkijat ymmärsivät, että epätavallisen suuri alue eteläisen Kattegatin pohjassa oli hapetonta.
Regionen har blitt en internasjonal case-studie som andre regioner kan lære av.
Kalastajien outojen havaintojen syynä oli anoksia eli merenpohjan hapettomuus kyseisenä yönä.
Historien om Østersjøen er ikke enkel.
Tiedemiesten mukaan hummerit olivat tukehtumaisillaan.
Den sammensatte situasjonen illustrerer hvilke utfordringer man står overfor når man skal utforme en politikk for det marine miljø.
Nyt, 22 vuotta myöhemmin, hapettomia eli kuolleita alueita on suuressa osassa Itämerta.
Å fiske etter data
laskuun.
De merkelige hendelsene skyldtes ”anoksi” eller oksygenmangel på havbunnen den kvelden. Forskerne tror hummerne ble kvalt!
Saaliit eivät ole vieläkään palanneet ennalleen.
Tjueto år senere er store deler av Østersjøen rammet av anoksi eller ”døde soner”.
Itämeren turskakannan romahduksen laajamittaisuus ja nopeus pakotti selvittämään, mikä oli aiheuttanut saaliiden kasvun ja sitä seuranneen romahtamisen.
Fisk puster oksygen oppløst i vann
Bornholmin kalastuksen romahdus
Bornholms fiskere er i likhet med sine kolleger i resten av Europa bundet av strenge restriksjoner under EUs felles fiskeripolitikk som fastslår hvor mye av hvilke typer fisk som kan fanges hvor.
Tietojen kalastusta olosuhteiden ympäristöseuranta antavat korvaamattoman arvokasta tietoa taloudellisesti merkittävimpien kalalajien terveydentilan arvioimiseksi.
Det internasjonale havforskningsråd gir vitenskapelige råd om trygge biologiske grenser.
Erityisen tärkeää on, paljonko minkäkin ikäisiä kaloja kullakin alueella on.
Data fra fiskeriundersøkelser, fangststatistikk og miljøovervåking av oseanografiske forhold gir uvurderlige data når det gjelder å vurdere helsen til de mest fiskede kommersielle artene.
Mitä enemmän yhden vuoden nuorista kaloista jää henkiin, sitä suuremmiksi saaliit kehittyvät 2–5 vuoden kuluttua, kun kalat ovat kasvaneet sukukypsiksi.
Særlig er antallet fisk i en viss alder i et område viktig.
Mitä enemmän sukukypsiä kaloja on, sitä enemmän ne laskevat mätiä.
Jo flere unge fisk som overlever på et år, jo flere fisk kan forventes å fanges to til fem år senere når fisken er kjønnsmoden.
Tieteellisten lausuntojen perusteella EU:n jäsenvaltiot tekevät päätökset suurimmista sallituista saaliista (TAC).
Og jo flere kjønnsmodne fisk som er til stede, jo flere egg gytes.
Usein päätökset perustuvat ensisijaisesti muihin tekijöihin kuin kalakantojen suojeluun.
EUs medlemsstater avgjør største tillatte fangstmengde (TAC) på
Näistä kalastusmääristä on sovittu jäsenmaiden ministerien kesken.
Den økte bruken av kunstgjødsel i landbruket siden 1960-årene har sammen med urbanisering ført til en drastisk økning i tilførselen av næringsstoffer – forurensning – i Østersjøen.
Bornholmin kalastajat ovat muualla Euroopassa asuvien ammattitovereidensa tavoin lain mukaan velvollisia noudattamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa päätettyjä tiukkoja rajoituksia.
Det har imidlertid også ført til økte problemer med anoksi i de dypeste delene av havet.
Ne määrittävät, paljonko milläkin alueella saadaan pyytää mitäkin kalalajia.
Når vannet nær havbunnen blir anoksisk, frigjør havbunnen hydrogensulfid.
Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) antaa tieteellistä neuvontaa biologisesti turvallisista määristä.
Hydrogensulfid er giftig for de fleste livsformer, og det var trolig
Kalataloutta koskevien kyselyjen tiedot, kalalajien pyyntitilastot ja valtamerien
Bornholm, den idylliske danske øya som ligger ved inngangen til Østersjøen, mer eller mindre mellom Sverige, Tyskland og Polen, er kjent for sin røkte sild.
Itämeren suulla, suurin piirtein Ruotsin, Saksan ja Puolan välissä sijaitseva luonnonkaunis Bornholmin saari on tunnettu savusilleistään.
I flere århundrer var de rike fiskeriene selve hjørnesteinen i den lokale økonomien.
Kalaiset vedet ja suuret saaliit olivat vuosisatoja paikallistalouden kulmakivi.
I 1970-årene kom om lag halvparten av fiskeriinntektene fra torsk.
1970-luvulla puolet kalastajien tuloista perustui turskaan.
På slutten av 1980-tallet sto torskefisket for hele 80 % av alle fiskeriinntektene.
1980-luvun lopussa turskanpyynnin rahallinen osuus oli kasvanut 80 prosenttiin.
Mange fiskere så for seg en lys framtid og investerte i nye fartøy. Men i 1990 fikk fangsten et bratt fall.
Moni kalastaja kuvitteli tulevaisuuden yhtä ruusuiseksi ja panosti uusiin kalastusaluksiin.
Omfanget av og hurtigheten i nedgangen i torskebestanden i
1990-luvulle tultaessa saaliit kääntyivätkin jyrkkään
EEA MILJØSIGNALER 2009 / HAVET / 27 som er hovednæringskilden for torsk.
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / MERET / 27
en kombinasjon av hydrogensulfid og mangel på oksygen som tok livet av de norske hummerne i Kattegat den gangen i 1986.
Kalat hengittävät veteen liuennutta happea edelleen tärkeitä veden suolaisuuden ja happipitoisuuden ylläpitäjinä.
De anoksiske områdene av Østersjøen er nå så store at de har ført til en reduksjon i de potensielle gyteområdene i det sentraløstlige området. Det reduserer suksessraten for torskens gyting.
Suolaisen veden pulssit lisäsivät happipitoisuutta kutusyvänteissä ja paransivat sitä kautta mädin kuoriutumista ja kasvattivat nuorten kalojen määrää.
Selv om den trygge biologiske grensen for fiskebestandene ble satt ned i de påfølgende årene, har de tillatte fangstmengdene (TAC) normalt oversteget dette nivået (figur 1). Illegalt fiske forsterker problemet.
Kolmanneksi Itämeressä esiintyi runsaasti hankajalkaisiin kuuluvaa pseudocalanus acuspesta, joka on tärkeä turskan ravintoeläin, minkä selittyy neljällä tekijällä.
Det er anslått at det fanges ytterligere 30 % gjennom illegalt fiske i denne delen av Østersjøen.
Toiseksi sääolosuhteet toivat Itämereen tuolloin suolaista vettä Pohjanmereltä.
Sommeren 2007 foregikk det så mye illegal fangst i den polske fiskeflåten at polske fiskerier ble stanset av Europakommisjonen i annet halvår 2007.
Itämeri oli näet makeavetinen järvi siihen saakka, kun merenpinta nousi noin 8 000 vuotta sitten ja mahdollisti Pohjanmeren virtaamisen järveen.
Hvorfor var torskefisket så godt på begynnelsen av 1980-årene?
Itämereen tulevat suolaisen veden "pulssit" ovat
Østersjøtorsk (1 000 tonn torsk)
Itämeren turska (1 000 tonnia turskaa)
1 / Vitenskapelig anbefalte fangsmengder (basert på råd fra ICES), største tillatte fangstmengde (TAC) og faktisk fangst i fiskeområdene rundt Bornholm, i tidsrommet 1989-2007.
Kuva 1 / Tieteellisesti suositeltavat pyyntimäärät (ICES:n lausuntojen perusteella), sovitut suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja todelliset saaliit Bornholmia ympäröivillä kalastusalueilla vuosina 1989–2007.
Nesten hvert år torskebestanden har blitt vurdert, har TAC vært høyere enn de anbefalte nivåene.
TAC-kiintiöt on asetettu suositusta suuremmiksi lähes kaikkina vuosina, joina turskakantaa on arvioitu.
TAC overstiger anbefalte nivåer med over 100 % i noen av de senere årene.
Aivan viime vuosina TAC-kiintiöt ovat ylittäneet suositustason jopa 100 prosentilla.
Interessant nok er den faktiske fangsten vanligvis høyere enn TAC fordi illegalt fiske også regnes med. Kilde: EEA, 2008.
Kannattaa panna merkille, että todellinen saalis on yleensä TAC-kiintiötä suurempi, koska myös laiton kalastus sisältyy lukuihin.
Den høye overlevelsesraten til torskeegg og larver fra 1978–1983 kan forklares av fire faktorer.
Turskan mädin ja poikasten hyvä selviytyminen vuosina 1978–1983
Og så kom klimaendringene!
Mutta mikä meni vikaan?
Prognosene for havklimaet i Østersjøen er fortsatt økt nedbør og redusert innstrømning fra Nordsjøen.
Tällä Itämeren alueella pyydetään lisäksi laittomia saaliita arviolta 30 prosenttia kiintiöistä.
Det betyr at bestandene av torsk og annen marin fisk trolig vil bli ytterligere redusert hvis ikke presset letter.
Vuoden 2007 kesällä Puolan kalastuslaivaston laittoman saaliin määrä oli niin suuri, että Euroopan komissio määräsi Puolan kalastuksen keskeytettäväksi vuoden 2007 jälkipuoliskolla.
Som svar på de sammensatte og alvorlige miljøproblemene i Østersjøen har landene i regionen blitt enige om en “Handlingsplan for Østersjøen” for å utvikle nasjonale tiltak med sikte på å integrere landbruks-, fiskeri- og regionpolitikken.
Ilmastonmuutos vaikuttaa sekä Itämeren lämpötilaan että suolataseeseen. Lämpötilan nousu syvänteissä lisää aineenvaihduntaan tarvittavan hapen tarvetta ja vähentää hapen liukenevuutta veteen.
Denne planen, som ble vedtatt i november 2007, er et godt grunnlag for en mer effektiv implementering av EUs politikk i området.
Tämä puolestaan aiheuttaa hapettomien alueiden laajenemisen.
I tillegg er Europakommisjonen i ferd med å utarbeide en regional strategi for Østersjøen som vil føre til en handlingsplan som definerer nøkkelaktører, finansielle virkemidler som skal tas i bruk, samt en arbeidsplan.
Itämeren suolapitoisuus on vähentynyt jatkuvasti 1980-luvun puolivälistä alkaen, kun sademäärä on kasvanut ja veden virtaus Pohjanmerestä Itämereen on vähentynyt.
Å få medlemsstatene til å vedta denne
Ilmasto vaikuttaa kumpaankin seikkaan.
Klimaendringene påvirker både temperaturen og saltbalansen i Østersjøen.
Pieni suolaisuuden lasku järkyttää jo tasapainoa ja muuttaa Itämeren elinympäristön koostumusta.
Temperaturøkninger i de dypeste delene av havet vil øke det metabolske behovet for oksygen og redusere mengden oksygen oppløst i vannet.
Kolmesta tärkeimmästä kalastettavasta lajista eli turskasta, sillistä ja kilohailista juuri turska on erityisen herkkä suolan vähenemiselle, koska suolaisuus vaikuttaa niin turskan lisääntymiskykyyn kuin sen toukkien suosiman ravinnon saatavuuteenkin.
Dette vil i sin tur bidra til større geografisk spredning av anoksi.
Veden virtaus Pohjanmereltä on vähentynyt 1980-luvun puolenvälin jälkeen.
Saltinnholdet i Østersjøen har gått jevnt ned siden midten av 1980-årene på grunn av økt nedbør og mindre innstrømning fra Nordsjøen til Østersjøen.
Se on heikentänyt kudun onnistumista ja vähentänyt nuorten kalojen määrää.
Begge disse faktorene er drevet av klimaet.
Suolapitoisuuden lasku on vähentänyt myös hankajalkaisia, jotka ovat turskan toukkien pääravintoa.
En relativt liten reduksjon i saltinnholdet forstyrrer allerede balansen og endrer sammensetningen av habitatet i Østersjøen. Av de
Vaikka biologisesti turvallisen kalastuksen määrää supistettiin tilannetta seuranneina vuosina, poliittisesti sovittavat TAC-kiintiöt ovat yleensä ylittäneet tämän taso (kuva 1).
Omfang av hypoksi og anoksi i bunnvannet, høsten 2007
Merenpohjan niukkahappisten ja hapettomien vesialueiden laajuus syksyllä 2007
SVERIGE n e ø j s
RUOTSI i r e m n
2 /Anslag over omfanget av hypoksi (oksygeninnhold under 2 ml/l) og anoksi (oksygeninnhold omtrent lik null, ofte med tilstedeværelse av hydrogensulfid, som reagerer med oksygen og danner sulfat. Når denne reaksjonen inntreffer, vurderes konsentrasjonen av oksygen som negativ) høsten 2007.
Kuva 2 / Arvio niukkahappisten (happipitoisuus alle 2 ml/l) ja hapettomien alueiden laajuudesta syksyllä 2007 (hapettomien alueiden happipitoisuus on 0, ja niillä esiintyy usein rikkivetyä, joka tuottaa hapen kanssa reagoidessaan sulfaattia ja reaktion tapahtuessa veden happipitoisuus on negatiivinen).
Over tid har det vært en stadig økning i området som påvirkes av hydrogensulfid i det østlige og vestlige Gotlandshavet og ytre del av Finskebukta.
Rikkivedyn esiintymisalue on hiljalleen jatkuvasti kasvanut itäisen ja läntisen Gotlannin altaan alueella sekä Suomenlahden ulkomerellä.
Vann fra Finskebukta kommer ikke inn i Bottenviken.
Suomenlahden vesi ei virtaa Pohjanlahteen.
Resultatet er at området, på tross av dybden, tilføres mye oksygen, selv på høsten. Kilde: http:// www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
Tämän vuoksi Pohjanlahden happitilanne on hyvä syksylläkin vedensyvyydestä huolimatta. Lähde: http://www.helcom.fi/environment2/ifs/ifs2007/en_GB/HydrographyOxygenDeep/.
Klimaendringene vil forandre Østersjøen og dens evne til å livnære drivverdige torskebestander.
Ilmastonmuutos heikentää Itämerta ja sen kykyä elättää pyyntikelpoista turskakantaa.
Vi vil måtte tilpasse oss disse endringene hvis bestanden skal holde seg på et kommersielt relevant nivå
Merien hoidon on otettava nämä muutokset huomioon, jos kannat halutaan pitää kaupallisesti merkittävinä
Den tydelig mislykkede bærekraftige forvaltningen av de mange fiskebestandene har fått haveksperter til å ta til orde for en kraftig omlegging av politikken, som klart er et resultat av et kompromiss mellom landene.
Monien EU:n kalalajien kantojen kestävän hoidon selkeä epäonnistuminen on saanut merien asiantuntijat vaatimaan suuria tarkistuksia kalastuspolitiikkaan, joka selvästikin muodostuu jäsenvaltioiden välisistä kompromisseista.
Det marine miljøet bør behandles som et økosystem snarere enn sektorer som kan utnyttes.
Meriympäristöön on suhtauduttava ekosysteeminä eikä hyödynnettävänä sektorina.
EUs kommissær for fiskeri og maritime spørsmål, Joe Borg, har til og med sagt at CFP ikke fremmer ansvarlighet hos fiskere eller politikere og varslet en umiddelbar gjennomgang av politikken i september 2008, fire år før planlagt.
Kalastus- ja meriasioista vastaava EU:n komissaari Joe Borg totesi jopa, ettei YKP kannusta kalastajia eikä politiikkoja vastuullisuuteen, ja käynnisti politiikan välittömän uudelleenarvioinnin syyskuussa 2008 eli neljä vuotta suunniteltua aikaisemmin.
strategien vil være en av prioriteringene når Sverige overtar formannskapet i EU i siste halvår 2009.
Vuoden 2009 jälkipuoliskolle ajoittuvan Ruotsin puheenjohtajakauden tavoitteena on, että jäsenvaltiot hyväksyvät strategian.
Sverige har identifisert Østersjøen som et av sine viktigste prioriteringsområder.
Ruotsi on yksilöinyt Itämeren ympäristöasiat yhdeksi puheenjohtajakautensa ensisijaisista tavoitteista.
Den felles fiskeripolitikken (CFP) ble utarbeidet for å regulere fiskeaktiviteter fra et miljømessig, økonomisk og samfunnsmessig perspektiv.
Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tarkoituksena on säännellä kalastustoimintaa ympäristöllisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten seikkojen perusteella.
Mange av de kommersielt mest verdifulle fiskeartene i Europa har imidlertid vært gjenstand for overfiske, så bestandene er nå under trygge biologiske grenser.
Monia kaupallisesti arvokkaimpia Euroopan kalalajeja on liikakalastettu huomattavasti, joten niiden populaatiot ovat nyt turvallisia biologisia rajoja pienemmät.
Lovgivningen er av en art som gjør det kostbart og vanskelig å gjennomføre
Lainsäädännön luonteen vuoksi liikakalastukseen syyllistyvien
Bioenergi er ikke noe nytt.
Bioenergia ei ole uutuus.
I årtusener har mennesker brukt ved til brensel.
Ihminen on polttanut puuta vuosituhansien ajan.
Den industrielle revolusjon på midten av 1800-tallet gjorde såkalt “fossilt brensel”, hovedsakelig kull og gass, tilgjengelig.
Teollinen vallankumous 1800luvun puolivälissä toi niin sanotut fossiiliset polttoaineet eli pääasiassa hiilen ja öljyn etualalle.
Fossilt brensel er imidlertid blitt vanskeligere å finne og utvinne, dyrere og gjenstand for en intens politisk debatt.
Fossiilisia polttoaineita on kuitenkin entistä vaikeampi löytää ja ottaa talteen, ne kallistuvat ja niistä käydään kiivasta poliittista keskustelua.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER / 31
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAANKÄYTÖN MUUTOKSET / 31
Biomasse: viser til levende og nylig dødt biologisk materiale som kan komme fra planter, trær, alger, avfall fra landbruk og skogbruk eller avfallsstrømmer.
Biomassa voi olla peräisin viljelykasveista, puista, levistä, maa- ja metsätalouden jäämistä tai jätevirroista.
På vei mot fornybar energi på Jorden og inneholder dobbelt så mye karbon som atmosfæren.
Biopolttoaine viittaa biomassasta tuotettuihin nestemäisiin
Europakommisjonen har foreslått et obligatorisk mål: 20 % av all europeisk energi skal komme fra fornybare energikilder (det vil si vind, sol, bølger osv. samt bioenergi) innen 2020. Pr. i dag utgjør fornybar energi 6,7 % av Europas energiforbruk.
Euroopan komissio on ehdottanut lakisääteistä tavoitetta: 20 prosenttia kaikesta EU:n energiasta on hankittava uusiutuvista energialähteistä (kaikista eri uusiutuvista lähteistä eli tuulesta, auringosta, aalloista ym. sekä bioenergiasta) vuoteen 2020 mennessä.
To tredeler av dette kommer fra biomasse.
Ne liittyvät pääasiassa maankäytön muuttumiseen.
Europakommisjonen ønsker også å fremme bruken av biodrivstoff – til transportformål – da diversifisering er spesielt viktig i transport på grunn av denne sektorens avhengighet av olje.
Jos metsät, suot tai laidunmaat muutetaan laajassa mitassa biopolttoainekasvien viljelymaaksi, ilmaan vapautuvan hiilidioksidin määrä ylittää biopolttoaineiden säästämän määrän.
Transportsektoren øker også utslippene av klimagasser og spiser opp utslippsbesparelsene i andre sektorer.
Seurannaisvaikutukset, eli maankäytön välilliset muutokset, näkyvät muualla maailmassa: kun Euroopan elintarvikevienti vähenee, muiden maanosien on lisättävä ruoan tuotantoa vajeen täyttämiseksi.
Kommisjonen har derfor foreslått at biodrivstoff innen 2020 skal utgjøre 10 % sparer.
Tämä voi vaikuttaa merkittävästi ruoan hintaan maailmassa.
En utvidelse av arealene som brukes til dyrking i Europa, for å møte både
Euroopassa riskiä voitaisiin pienentää viljelykasvien oikealla valinnalla ja hoidolla.
Fornybar energi omfatter energi fra vind, hav, sol, vannkraft osv.Begrepet biodrivstoff kan brukes om alle typer drivstoff (fast, flytende eller gass) til ethvert formål, avledet av biomasse.
Uusiutuvaan energiaan luetaan tuulesta, merestä, auringoista, vedestä ym. tuotettava energia.Biopolttoaineeksi voidaan kutsua kaikkia (kiinteitä, nestemäisiä tai kaasumaisia) biomassasta jalostettuja polttoaineita niiden käyttötarkoituksesta riippumatta.
I denne analysen viser det imidlertid spesifikt til drivstoff til transportformål.
Tässä selvityksessä käsitteellä viitataan kuitenkin nimenomaan liikenteen polttoaineisiin.
32 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER av klimagasser i verden.
32 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAANKÄYTÖN MUUTOKSET tieteellinen komitea on varoittanut, että liikenteessä käytettävän biopolttoaineen osuuden lisääminen 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä on tavoitteena ylimitoitettu ja että määräaikaa olisi pidennettävä.
Storskala omdanning av skogområder til dyrkbar jord øker denne andelen og har store konsekvenser for det biologiske mangfoldet.
Tämä on tärkeää, sillä metsien häviämisen ja viljelytapojen arvioidaan nykyisellään aiheuttavan 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä.
Dyre- og plantelivet og mengdene og kvaliteten på vannet kan også lide hvis store områder gjøres om fra naturlige habitater eller jordbruksområder for å brukes til intensiv produksjon av bioenergi.
Luonnonvaraiset kasvit ja eläimet sekä veden määrä ja laatu saattavat kärsiä, jos suuria alueita luonnonvaraisia elinympäristöjä tai perinteisin menetelmin viljeltyjä seutuja otetaan bioenergian tehotuotannon piiriin.
Synlige konsekvenser av drivstoffet i veistransportsektoren, hvis det kan sertifiseres som fornybart.
Silminnähtävät vaikutukset on 6,7 prosenttia. Kaksi kolmannesta siitä on peräisin biomassasta.
Data fra 2007 viser at biodrivstoff utgjør 2,6 % av drivstofforbruket i transportsektoren i EU.
Vuoden 2007 tiedot osoittavat, että biopolttoaineiden osuus EU:n tieliikenteen polttoaineista oli 2,6 prosenttia.
For å oppnå målet om 10 % må Den europeiske union øke produksjonen og importen av biodrivstoff på et tidspunkt der biodrivstoff står i fokus for en sammensatt økologisk og økonomisk debatt.
Kymmenen prosentin tasoon pääseminen edellyttää, että Euroopan unioni lisää biopolttoaineiden tuotantoa ja tuontia, vaikka toisaalta biopolttoaineista käydään parhaillaan monisäikeistä ekologista ja taloudellista keskustelua.
EUs biodrivstoffmål er gjenstand for stadig mer debatt.
Keskustelu EU:n biopolttoainetavoitteesta vilkastuu koko ajan.
Europaparlamentet ba nylig om en garanti for at 40 % av de 10 % kommer fra kilder som ikke konkurrerer med matvareproduksjon. Miljøbyråets egne vitenskapelige komité har advart om at målet om å øke andelen biodrivstoff som brukes i transport til 10 % innen 2020, er for ambisiøst og bør utsettes.
Euroopan parlamentti vaati jokin aika sitten takuuta sille, että vaaditusta 10 prosentin tavoitetasosta 40 prosenttia tuotetaan lähteistä, jotka eivät kilpaile elintarviketuotannon kanssa. EEA:n oma
Å fremme bruken av biodrivstoff og annen bioenergi i Europa gir direkte og indirekte konsekvenser andre steder.
Biopolttoaineiden ja muun bioenergian lisääminen Euroopassa aiheuttaa väistämättä suoria ja välillisiä vaikutuksia muualla maailmassa.
For eksempel kunne vi i Europa hatt en bærekraftig produksjon av biodiesel fra rapsolje, men da ville mindre rapsolje bli tilgjengelig for matvareproduksjon i og utenfor Europa.
Euroopassa voitaisiin esimerkiksi tuottaa rypsiöljystä biodieseliä kestävällä valmistustavalla, mutta samalla ruoan tuotantoon jää entistä vähemmän rypsiöljyä sekä Euroopassa että Euroopan ulkopuolella.
Behovet vil trolig delvis kunne fylles av palmeolje.
Aukko täytetään todennäköisesti osin palmuöljyllä.
Dette vil imidlertid bety tap av regnskog, da trær i land som Indonesia vil bli felt for å gi plass til oljepalmer.
Tämä puolestaan hävittäisi sademetsiä, kun palmuviljelmiä laajennetaan puita kaatamalla esimerkiksi Indonesian kaltaisissa maissa.
På verdensbasis er behovet for biodrivstoff én av mange faktorer som har bidratt til prisoppgangen for matvarer i den senere tid, i tillegg til tørke i viktige produsentland, økt forbruk av kjøtt, stigende oljepriser osv.
Biopolttoaineen kysyntä on maailmanlaajuisesti yksi monista ruoan hinnan kallistumiseen viime aikoina vaikuttaneista tekijöistä, tuottajamaissa esiintyneen pitkäaikaisen kuivuuden, kasvavan lihankulutuksen ja kallistuvan öljyn ja vastaavien seikkojen ohella.
% av sluttforbruk av energi i veitransport
% tieliikenteen kokonaisenergiankulutuksesta
Kilde: Eurostat, 2007; figuren er utledet av EurObserv'ER, 2008.
Lähde: Eurostat, 2007; kuva on lainattu EurObserv'ER-julkaisusta, 2008.
områdene med avlinger som er egnet for produksjon av bioetanol, mister vi denne lagringsfunksjonen.
Tutkijoiden viimeaikaisista pyrkimyksistä arvioida lisääntyneen bioenergiatuotannon vaikutuksia saadaan jo tuloksia ja malleja.
Det vil ta flere tiår før fordelene veier opp for ulempene.
EEA haluaa kiinnittää huomiota niihin.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / ENERGI: BIOENERGI OG AREALBRUKSENDRINGER / 33
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ENERGIA: BIOENERGIA JA MAANKÄYTÖN MUUTOKSET / 33 ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta olisi parempi priorisoida bioenergia sähkön ja lämmön tuotantoon yhteistuotantolaitoksissa kuin keskittää se liikennepolttoaineisiin.
Konsekvensene for det biologiske mangfoldet og naturressurser som vann er vanskeligere å måle.
Menee vuosikymmeniä, ennen kuin tämän kehityksen hyödyt ylittävät haitat.
Økt maisproduksjon i Midtvesten truer for eksempel det marine livet i Mexicogolfen, der tilførselen av næringsstoffer fra Mississippi har skapt en dødsone på over 20 000 km2.
Esimerkiksi Yhdysvaltojen keskilännessä lisääntyvä maissintuotanto uhkaa merieliöitä Meksikonlahdella, johon Mississippijoen suuret ravinnemäärät ovat luoneet yli 20 000 km2 kattavan elottoman alueen.
Ifølge en studie som nylig ble gjennomført, vil oppfyllelsen av målene for 2022 i USAs energilov øke nitrogenbelastningen i Mississippi med 10–34 %.
Erään äskettäisen tutkimuksen mukaan Yhdysvaltojen energialaissa asetettujen tavoitteiden täyttäminen vuoteen 2022 mennessä lisää Mississipin typpikuormaa 10–34 prosenttia.
Å modellere framtiden
Tulevaisuuden mallintaminen
I 2006 anslo en studie fra Det europeiske miljøbyrå at 15 % av det forventede energibehovet i Europa i 2030 kunne oppfylles med bioenergi fra landbruk, skogbruk og avfallsprodukter, bare med europeiske ressurser. Dette anslaget omtales som Europas ”biomassepotensial”.
Vuonna 2006 EEA:n tutkimuksessa arvioitiin, että 15 prosenttia Euroopan energiantarpeesta vuonna 2030 voitaisiin täyttää maa- ja metsätaloustuotteista ja
Veien framover For å unngå de negative konsekvensene av å bytte til bioenergi som beskrevet over, trenger vi en sterk internasjonal politikk for å forhindre at arealbruksendringer forverrer miljøproblemene i vår jakt på bioenergi.
Jotta vältämme edellä kuvatun kaltaiset bioenergian käyttöön siirtymisen kielteiset vaikutukset, tarvitsemme vahvaa kansainvälisen tason politiikkaa, jolla estetään bioenergian tavoittelun ympäristöongelmia lisäävät maankäytön muutokset.
Utfordringen er helt klart global, og vi må ha en global debatt om hvordan vi kan stanse tapet av biologisk mangfold og gjøre noe med klimaendringene, samtidig som vi tar i betraktning det globale behovet for å øke produksjonen av mat og den avskrekkende prisøkningen på olje.
Haaste on ilman muuta maailmanlaajuinen, ja meidän on keskusteltava samalla tavoin maailmanlaajuisesti siitä, miten biologisen monimuotoisuuden väheneminen pysäytetään ja ilmastonmuutokseen puututaan samalla kertaa. Toisaalta on otettava huomioon elintarviketuotannon lisäämistarve maailmassa ja uhkaava öljynhinnan nousu.
Miljøbyråets forskere mener at Europa aktivt burde prøve å produsere så mye bioenergi som mulig på hjemmebane og opprettholde balansen mellom produksjon av mat, drivstoff og fiber uten at det går utover økosystemtjenester.
EEA:n tutkijat katsovat, että Euroopan olisi pyrittävä tuottamaan mahdollisimman paljon omaa bioenergiaa mutta säilytettävä tasapaino ruoan, polttoaineiden ja kuitujen tuotannon kesken vaarantamatta ekosysteemejä ylläpitäviä palveluja.
Vi burde ta et skritt videre og begynne å forske på og utvikle en ny generasjon biodrivstoff (se boks).
Meidän on jatkettava biopolttoaineista eteenpäin ja tutkittava ja kehitettävä kehittyneitä biopolttoaineita perinpohjaisesti (katso tietoruutu).
Og vi burde gjøre det på en måte som tar hensyn til alle miljøkonsekvenser, herunder på jordsmonn, vann og biologisk mangfold og utslipp av klimagasser.
Tällöin on otettava huomioon kaikki ympäristövaikutukset, kuten vaikutukset maaperään, veteen ja biologiseen monimuotoisuuteen sekä kasvihuonekaasupäästöihin.
På denne måten kan EU lede an i byggingen av en virkelig bærekraftig bioenergisektor.
Tällä tavoin EU voi johtaa todella kestävän bioenergiasektorin kehittämistä.
som opprinnelig ble laget for å studere fornybare energikilder for strømmarkedet, til å analysere hvordan dette miljøkompatible “biomassepotensialet” kunne brukes så kostnadseffektivt som mulig i et miljøperspektiv.
Tästä arviosta käytetään nimitystä "Euroopan biomassapotentiaali". Tutkimuksessa asetettiin joukko biologisen monimuotoisuuden suojelemista ja jätteiden minimoimista koskevia ehtoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, ettei "biomassapotentiaali" vahingoita ympäristöä.
Ut fra denne studien vil det “modellerte” biomassepotensialet best kunne utnyttes til 18 % av Europas varmebehov, 12,5 % av strømbehovet og 5,4 % av behovet for transportdrivstoffet fra biomasse innen 2030.
Tutkimuksen mukaan kustannustehokkain tapa käyttää "mallinnettua" biomassapotentiaalia olisi tuottaa 18 prosenttia Euroopan lämmöstä, 12,5 prosenttia Euroopan sähköstä ja 5,4 prosenttia liikennepolttoaineista biomassasta vuoteen 2030 mennessä.
Ved å redusere bruken av fossilt brensel i alle tre sektorer kunne utslippene av karbondioksid bli kuttet med 394 millioner tonn innen 2020.
Vähentämällä fossiilisten polttoaineiden käyttöä kaikilla näillä kolmella sektorilla hiilidioksidipäästöjä voitaisiin leikata 394 miljoonaa tonnia vuoteen 2020 mennessä.
Enda større utslippsreduksjoner ville være mulig hvis det kom på plass en politikk som prioriterte bruken av kraftvarmeteknologi (CHP) i produksjon av elektrisitet og varme.
Tätäkin suuremmat päästöleikkaukset saataisiin aikaan, jos sähkön ja lämmön tuotannossa käytettäisiin ensisijaisesti yhteistuotantotekniikkaa.
Denne prosessen gjør nytte av varmen som er et biprodukt av energiproduksjon.
Tässä tuotantotavassa hyödynnetään energiantuotannon sivutuotteena saatavaa lämpöä.
Det er selvsagt ikke kostnadsfritt.
Kustannuksiakin tietysti syntyy.
Økt bruk av bioenergi vil koste om lag 20 % mer enn en lignende modell for tradisjonell energi i 2030.
Bioenergian käytön lisääminen on noin 20 prosenttia kalliimpaa kuin vastaavan perinteisiin energiamuotoihin nojaavan mallin soveltaminen vuoteen 2030 saakka.
Til syvende og sist er det forbrukerne som må bære denne kostnaden.
Kustannukset maksaa lopulta kuluttaja.
Utviklingen som har funnet sted siden dette arbeidet tok til, særlig økningen i matvareprisene, tyder på at anslaget over ”biomassepotensialet” er noe høyt idet det vil være mindre arealer tilgjengelig i Europa for dyrking av bioenergiavlinger.
Tutkimustyön alun jälkeen tapahtuneet muutokset, erityisesti maailmanlaajuinen ruoan hinnan kallistuminen, viittaavat siihen, että biomassapotentiaalia koskevat arviot on tehty yläkanttiin: bioenergiakasvien viljelyyn jäänee Euroopassa arvioitua vähemmän maata.
I tillegg kan høye oljepriser påvirke resultatene.
Myös korkea öljyn hinta voi vaikuttaa tuloksiin.
I tillegg vil konkurransen om landarealer og vann mellom energivekster og matvareavlinger trolig fortsette.
Tutkimuksesta nousee silti esiin selkeä viesti: kustannusten ja
Internasjonal avfallstransport og miljøet
Kansainväliset jätteiden siirrot ja ympäristö
Avfall uten grenser
Jätteitä ilman rajoja
Sannheten er at avfall som kastes i et søppelspann i London, lett kan ende opp 8 000 km borte på et gjenvinningsanlegg ved Perleflodens delta.
Totuus on, että Lontoossa roskakoriin päätyvä jäte voi helposti päätyä 8 000 kilometrin päässä Kiinan Pearl River -joen suistossa sijaitsevaan kierrätystehtaaseen.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / EKSPORT AV AVFALL / 35 firedoblet mellom 1997 og 2005, noe som tilsier at det er langt igjen til målet.
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / JÄTTEIDEN SIIRROT/ 35
Faktorene som driver eksporten og importen av avfall, varierer: tilgjengeligheten av egnet teknologi for spesialbehandling, mangel på materialer og forskjeller i pris for deponering og gjenvinning.
Jätteiden vientiä ja tuontia ohjaavat tekijät vaihtelevat: erityisen käsittelytekniikan saatavuus, raakaainepula sekä hävittämisen ja talteenoton hintojen erot.
EUs retningslinjer, som fastsetter resirkuleringsmål, fører også til omfattende transport fra medlemsstater som ikke klarer å oppfylle målene i eget land.
EU:n politiikka, jossa on asetettu tavoitteet myös kierrätykselle, johtaa jätteiden kuljettamiseen niistä jäsenmaista, jotka eivät pysty itse täyttämään tavoitteitaan.
Avfallsvolumene på markedet holder kostnadene nede for land som Kina, som trenger billige råvarer.
Markkinoilla liikkuvien jätteiden määrät pitävät kustannukset alhaisina esimerkiksi Kiinassa, joka tarvitsee edullisia raakaaineita.
Så lenge avfallet ikke deponeres på bestemmelsesstedet og ikke inneholder farlige materialer, er det ansett som lovlig handel.
Niin kauan kuin näitä jätteitä ei voida käsitellä niiden syntypaikalla eikä jäte sisällä vaarallisia aineita, tätä kauppaa pidetään hyväksyttävänä.
Er din gamle TV mer bereist enn deg?
Onko vanha televisiosi matkustellut enemmän kuin sinä?
forurensning av mat, jordsmonn og overflatevann.
raportoinnissa käytetään osin moniselitteisiä koodeja.
Vi har ikke et klart bilde av situasjonen når det gjelder transport av elektrisk og elektronisk avfall (WEEE) i og utenfor EU, delvis fordi kodene for rapportering av transport av elektronisk avfall er uklare.
On vaikea päätellä, viedäänkö televisio käytettynä laitteena, mikä on hyväksyttävää, vai hävitettävänä jätteenä, mikä on kiellettyä.
Generelt er eksport av WEEE fra EU til land som ikke er medlem i OECD, forbudt.
Yleensä sähkölaite- ja elektroniikkaromun vienti EU:sta OECD:n ulkopuolisiin maihin on kielletty.
Eksport av et TV som fortsatt virker, er imidlertid helt akseptabelt.
Silti esimerkiksi edelleen toimivan television vienti on täysin hyväksyttävää.
Det finnes veldokumenterte eksempler på at forbudet ikke alltid respekteres.
Kiellon rikkomisesta on perusteellisesti dokumentoituja esimerkkitapauksia.
Det virker faktisk som om en betydelig andel av brukte TVer, datamaskiner, skjermer og telefoner som eksporteres til land utenfor OECD, er avfall kjøpt med henblikk på gjenvinning av komponenter og metaller som nevnt ovenfor.
Näyttää nimittäin siltä, että merkittävä osa OECD:n ulkopuolisiin maihin käytettyinä vietävistä televisiolaitteista, tietokoneista, näytöistä ja puhelimista on ostettua jätettä, josta on tarkoitus ottaa talteen komponentteja ja edellä mainittuja osia.
Hvis EU ikke kan håndheve sitt eget forbud mot eksport av WEEE til land utenfor OECD, kan det undergrave ratifiseringen av forbudet på globalt plan etter Basel-konvensjonen.
Jollei EU pysty valvomaan riittävästi itse määräämänsä sähkölaite- ja elektroniikkaromun vientikieltoa OECD:n ulkopuolisiin maihin, se voi hankaloittaa huomattavasti Baselin yleissopimuksen mukaisen maailmanlaajuisen kiellon ratifiointia.
Å finne gode data om elektrisk og elektronisk avfall
Sähkölaite- ja elektroniikkaromua koskevien tarkkojen tietojen jäljittäminen
Til tross for problemene med å finne, kontrollere og analysere data om avfall har Miljøbyrået i samarbeid med Europeisk emnesenter for ressurs- og avfallshåndtering utført en analyse av transporten av avfall fra EU til andre deler av verden.
Jätteitä koskevien tietojen löytämiseen, tarkistamiseen ja analysointiin liittyvistä vaikeuksista huolimatta EEA on yhdessä Resurssit ja jätehuolto -teemakeskuksensa kanssa selvittänyt jätteiden siirtoja EU:sta muualle.
Avfall av alle typer er i bevegelse.
Kaikenlaiset jätteet liikkuvat.
Økende mengder, særlig papir, plast- og metallavfall, sendes fra industrilandene til land med mindre strenge miljøstandarder.
Kehittyneistä maista kuljetetaan yhä suurempia määriä varsinkin jätepaperia, muovijätteitä ja metalliromua kehitysmaihin, joissa ympäristövaatimukset eivät ole yhtä tiukat.
Enorme skip seiler hver dag rundt på verdenshavene med varer fra framvoksende markeder i Asia til Vesten.
Valtamerillä seilaa joka päivä isoja laivoja, jotka kuljettavat hyödykkeitä Aasian kehittyvistä talouksista länteen.
Heller enn å seile tomhendt tilbake, og fordi de trenger ballast, er skipsrederne bare glade for å ta med seg avfallsprodukter fra Europa til resirkulering i Asia.
Laivojen omistajat ovat vain tyytyväisiä, kun laivojen ei tarvitse palata tyhjinä ja ottaa painolastia: alukset kuljettavat jätteitä Euroopasta Aasian kierrätettäväksi.
Det betyr ikke at avfallstransport ikke er regulert.
Tämä ei suinkaan tarkoita, ettei jätteiden siirtoja säänneltäisi.
Både FN og EU har strenge regler for hva som kan sendes hvor.
Sekä YK että EU ovat saattaneet voimaan tarkat säännöt siitä, mitä saa kuljettaa ja mihin.
På globalt plan er den internasjonale handelen med “farlig avfall” (avfall som kan utgjøre en potensiell fare for mennesker eller miljøet) regulert av FNs Basel-konvensjon.
"Vaarallisten jätteiden" (ihmisille tai ympäristölle mahdollisesti vaarallisten jätteiden) kansainvälistä kauppaa säännellään maailmanlaajuisesti YK:n Baselin yleissopimuksella.
Forbudet i denne konvensjonen har ikke blitt undertegnet av mange nok land til at forbudet gjelder globalt.
Yleissopimukseen sisältyvää kieltoa ei ole ratifioitu riittävän monissa maissa, jotta se olisi voimassa yleismaailmallisesti.
EU har imidlertid restriksjoner på plass og tillater bare at “farlig avfall” eksporteres til “industriland” som har den nødvendige teknologien og en tilstrekkelig sikkerhets- og miljølovgivning.
EU:ssa on kuitenkin käytössä rajoituksia. "Vaarallista jätettä" saa kuljettaa ainoastaan "kehittyneisiin maihin", joissa on käytössä tarpeellinen tekniikka sekä voimassa riittävät turvallisuus- ja ympäristölait.
Et “industriland” er i disse restriksjonene definert som et medlem av Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD).
Rajoitusten osalta "kehittyneellä maalla" tarkoitetaan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n jäsenvaltiota.
EUs langsiktige mål er at hver medlemsstat skal ta seg av sitt eget avfall på hjemmebane (”nærhetsprinsippet”).
EU:n pitkäaikaisena tavoitteena on, että jokainen jäsenvaltio hävittää omat jätteensä itse (läheisyysperiaate).
Transporten av farlig og problematisk avfall fra EUs medlemsstater ble imidlertid nesten
Koska vaarallisten jätteiden ja ongelmajätteiden siirrot EU:n jäsenvaltioista muualle hävitettäviksi lähes nelinkertaistuivat vuodesta 1997 vuoteen 2005, tavoite on edelleen saavuttamatta.
Europa har et lovverk som regulerer transport av farlig og problematisk avfall.
Euroopassa on voimassa vaarallisten jätteiden ja ongelmajätteiden kuljetuksia koskeva lainsäädäntö.
Det trengs imidlertid ytterligere dokumentasjon på hvor effektivt lovgivningen reduserer presset på miljøet. Elektronisk avfall, som betraktes som farlig avfall, er av stor betydning.
Tarvitaan kuitenkin lisää näyttöä siitä, onko lainsäädäntö tehokas ympäristöön kohdistuvien paineiden lievittäjänä.
I Afrika og Asia demonteres dette avfallet ofte uten bruk av personlig verneutstyr eller tiltak for å kontrollere forurensningen.
Ilmaan pääsee usein raskasmetalleja ja muita myrkyllisiä aineita sisältäviä lentotuhkahiukkasia, jotka lisäävät väestön altistumista.
Komponenter brennes ofte ute i det fri for å gjenvinne metaller, og askepartikler ladet med tungmetall og andre giftige stoffer blir sluppet ut, noe som fører til at mennesker eksponeres mere for disse, og økt
Lisäksi ruoka, maaperä ja pintavedet saastuvat. EU:ssa ja EU:sta kuljetettavasta sähkölaite- ja elektroniikkaromusta (WEEE) ei ole tarkkaa käsitystä, koska elektroniikkajätteiden siirtojen
36 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / EKSPORT AV AVFALL at EU-forbudet mot handel med farlig avfall med land utenfor OECD, blir brutt.
36 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / JÄTTEIDEN SIIRROT
Fra 1995 til 2007 (figur 2) økte transporten av ufarlig avfall som papir, plast og metall fra EU også drastisk, for det meste til Asia, særlig Kina.
Muiden kuin vaarallisten jätteiden eli esimerkiksi paperin, muovin ja metallien kuljetukset EU:sta muualle lisääntyivät huomattavasti vuodesta 1995 vuoteen 2007 (kuva 2), pääasiassa Aasiaan ja erityisesti Kiinaan.
Mengdene papiravfall som ble eksportert til Asia, ble tidoblet.
Aasiaan viedyn jätepaperin määrä kymmenkertaistui.
For plast er mengdene ellevedoblet og for metaller femdoblet.
Muovien vienti lisääntyi 11-kertaiseksi ja metallien viisinkertaiseksi.
Avfallstransporten har også økt innenfor EU, men i langt mindre grad.
Myös EU:n sisäisten jätteiden siirtojen määrä on kasvanut, joskin huomattavasti hitaammin.
I 2007 ble like mye papiravfall sendt til Asia som fra ett EU-land til et annet.
Vuonna 2007 Aasiaan vietiin jätepaperia yhtä paljon kuin yhdestä EU-maasta toiseen.
Det ble transportert større mengder metall innenfor EU enn til Asia.
EU:n alueella kuljetettujen metallien määrä oli suurempi kuin Aasiaan siirretty määrä.
EU sendte imidlertid mer plastavfall til det asiatiske markedet enn innenfor EU-området.
Toisaalta EU:sta kuljetettiin Aasiaan enemmän muovijätettä kuin EU:n sisällä.
I over ti år har prisen på råvarer vært svært høy, og dette har i sin tur økt verdien på sekundærråvarer gjenvunnet gjennom resirkulering.
Raaka-aineiden hinta on pysytellyt korkealla yli kymmenen vuoden ajan,
I 2005 ble over 15 000 tonn fargefjernsyn eksportert fra EU til afrikanske land.
Vuonna 2005 EU:sta siirrettiin Afrikan maihin yli 15 000 tonnia väritelevisiovastaanottimia.
Bare i Nigeria, Ghana og Egypt ankom ca. 1 000 TVer hver dag.
Pelkästään Nigeriaan, Ghanaan ja Egyptiin saapui päivittäin noin 1 000 televisiovastaanotinta.
Den gjennomsnittlige verdien på eksporterte fargefjernsyn til Afrika er svært lav: for Afrika som helhet var prisen pr. enhet EUR 64, og gjennomsnittet var EUR 28 for de tre nevnte landene.
Afrikkaan vietyjen väritelevisiovastaanottimien keskimääräinen arvo on hyvin pieni: koko Afrikassa kappalehinta oli 64 euroa, ja edellä mainittujen kolmen maan keskiarvo oli 28 euroa.
Til sammenligning hadde TVene som ble omsatt i Europa, en gjennomsnittlig verdi på EUR 350.
Vertailun vuoksi Euroopassa myydyn televisiovastaanottimen keskimääräinen arvo on 350 euroa.
Den lave enhetsverdien for TVene som ble sendt til Afrika, tyder på at mye av denne eksporten i realiteten består av brukte produkter, og mye av det er trolig avfall.
Afrikkaan vietyjen televisioiden alhainen kappalekohtainen arvo viittaa siihen, että suuri osa näistä käytettyinä vietävistä tuotteista on todennäköisesti jätettä.
Disse tallene bare gjelder TVer, så den samlede eksporten av brukte datamaskiner, mobiltelefoner, CD-spillere osv. til disse regionene, er nok ganske mye høyere. Dette tyder på
Koska nämä luvut koskevat pelkästään televisioita, käytettyjen tietokoneiden, matkapuhelimien, CD-soittimien ja muiden vastaavien laitteiden yhteenlaskettu vienti on oletettavasti huomattavasti laajempaa.
Bruken av resirkulert avfallsmateriale i stedet for ubrukt materiale er generelt bra for miljøet.
Tämän perusteella EU:n säätämää kieltoa, joka koskee vaarallisen jätteen vientiä
Nigeria, Ghana og Egypt
Nigeria, Ghana ja Egypti
Hvis mer detaljerte opplysninger, særlig om typen avfall som transporteres, ble rapportert, ville oversikten bidra til en mye bedre vurdering av de miljømessige og økonomiske konsekvensene av denne transporten.
Katse tulevaisuuteen EU:n sisällä rajat ylittävät jätteiden siirrot hävitettäviksi samoin kuin vaarallisten jätteiden ja ongelmajätteiden siirrot hyödyntämistä varten on ilmoitettava jäsenvaltioiden viranomaisille.
Det kunne bidra til å avgjøre om avfallstransporten drives av bedre behandlingsalternativer, større kapasitet eller effektiv prising.
Tämä jäsenvaltiokohtainen ilmoitus on hyvin perinpohjainen.
Vi ville få en bedre forståelse av hvilken rolle lavere standarder, manglende lovgivning og dårlig håndhevelse spiller som drivkrefter for transporten til utviklingsregioner.
Euroopan komissiolle jätteiden siirtotiedoista lähetetään kuitenkin tiivistetty versio, joten koko EU:ta koskeva yleiskatsaus on epätarkka.
Vi ville også få et klarere bilde av den lovlige transporten på EU-plan og dermed en bedre indikasjon på den illegale transporten.
Jos komissiolle ilmoitettaisiin yksityiskohtaisemmat tiedot varsinkin siirrettyjen jätteiden lajeista, yleiskatsaus mahdollistaisi huomattavasti tarkemman jätteidensiirtojen ympäristö- ja talousvaikutusten arvioinnin.
Fordi denne typen rapportering allerede foregår på nasjonalt plan – mange land utarbeider allerede mer detaljert nasjonal statistikk for import og eksport av avfall – ville økt rapportering ikke øke byrden på medlemsstatene i noen nevneverdig grad.
Näin saataisiin selville, ovatko jätteiden siirtojen syynä paremmat käsittelyvaihtoehdot, suurempi
Papiravfall fra EU-medlemsstater til andre EU-medlemsstater og land utenfor EU
Jätepaperi EU:n jäsenvaltioista muihin EU:n jäsenvaltioihin ja EU:n ulkopuolisiin maihin
Fra 1997 til 2005 ble eksporten av slikt avfall fra én EU-medlemsstat til en annen firedoblet.
Vuodesta 1997 vuoteen 2005 tällaisten jätteiden vienti jäsenvaltiosta toiseen nimittäin nelinkertaistui.
Innenfor EU er det tillatt å sende alle typer avfall til deponering eller gjenvinning mellom medlemsstater.
Tiedot eivät helpota sen selvittämistä, käsitelläänkö siirretyt jätteet paremmin niiden määränpäässä.
Dette letter “avfallssituasjonen” i Napoli på kort sikt, men det er viktig å finne en mer bærekraftig løsning.
Jos jäsenvaltiot ilmoittaisivat EU:lle yksityiskohtaisemmat kansalliset tiedot, arviointi voisi helpottua.
Et nøkkelmål er at hver EU-medlemsstat skal ta seg av sitt eget avfall.
Ensisijaisena tavoitteena on, että jokainen EU:n jäsenvaltio huolehtii itse omista jätteistään.
Dette målet er imidlertid ennå et stykke unna.
Tähän ei ole vielä päästy.
I 2005 skulle 20 % av avfallet som ble sendt ut, deponeres, mens 80 % skulle gjenvinnes.
Vuonna 2005 kaikkiaan 20 prosenttia jätteistä vietiin ulkomaille käsiteltäviksi ja 80 prosenttia hyödynnettäviksi.
Signaler er en årlig utgivelse fra Det europeiske miljøbyrå.
Signals on EEA:n vuotuinen julkaisu.