pere/sami_parallel huggingface dataset:
• omfang og tidsplan for de periodiske rapportene om miljøets tilstand bør klargjøres,
• ympäristön tilaa käsittelevien määräajoin julkaistavien raporttien puitteita ja julkaisuaikataulua voitaisiin selventää;
Det ville selvfølgelig i prinsippet være mulig å tillegge byrået nye oppgaver på et hensiktsmessig tidspunkt.
Tehtäviä voidaan tietysti periaatteessa lisätä sopivan ajan kuluessa.
Men det ville være uklokt å gjøre dette hvis de nye oppgavene virker forstyrrende inn på byråets sentrale oppgave, informasjon, eller enda verre, om eventuelle nye oppgaver kunne anses å kompromittere objektiviteten ved byråets arbeid.
Mutta tämä ei saisi vaikuttaa keskukseen niin, että uudet tehtävät veisivät aikaa pääasiallisesta tiedotus tehtävästä tai pahimmassa tapauksessa vaa rantaisivat keskuksen työn puolueettomuuden.
For eksempel ville markedsføringen av miljømerker og miljøvennlige teknologier (begge nevnt i ar tikkel 20 som mulige tilleggsoppgaver for Miljøbyrået) ikke være særlig forenlig med byråets sentrale oppgaver eller med de ferdigheter og den kapasitet dagens stab i København har.
Esimerkiksi tuotteiden ekomerkinnän ja ympäristöystävällisten teknologioiden edistäminen (jotka molemmat mainitaan 20 artiklassa keskuksen mahdollisina lisätehtävinä) eivät sovi kovinkaan hyvin yhteen keskuksen pääasiallisten tehtävien kanssa eivätkä Kööpenhaminassa nykyisin työskentelevän henkilöstön taitojen ja kapasiteetin kanssa.
• Miljøbyrået kan konkret bli bedt om å utarbeide rapporter som gir et sammendrag av relevant informasjon i tilknytning til hvert nytt forslag fra Kommisjonen,
• keskusta voitaisiin erityisesti pyytää laati maan raportteja, joissa esitetään tiivistettynä komission jokaisen uuden ehdotuksen sisältämä olennainen tieto;
• Miljøbyråets og Kommisjonens respektive roller og plikter etter de ulike rapporteringsdirektiver bør klargjøres,
• eri raportointidirektiiveissä määriteltyä keskuksen ja komission asemaa ja velvollisuuksia olisi selkiytettävä;
• emnesentrenes generelle formål og om fang samt kravet om enstemmighet når de utpekes, bør revurderes.
• aihekeskusten yleistä tehtävää ja toimintaalaa sekä niiden perustamisen edellyttämää yksimielisyysvaatimusta on tarkasteltava uudelleen.
I 1996 har daglig leder og jeg ved en rekke an ledninger vært i kontakt med Kommisjonen, Europaparlamentet og andre vedrørende Miljøbyråets rolle innenfor rammen av Kom misjonens Melding om gjennomføring av Fellesskapets miljølovgivning (COM (96) 500 siste).
Vuoden 1996 aikana keskuksen johtaja ja minä olemme olleet useaan otteeseen yhteydessä komissioon, Euroopan parlamenttiin ja muihin tahoihin sellaisten kysymysten osalta, jotka liittyvät keskuksen asemaan yhteisön ympäristölain täytäntöönpanoa koskevassa komission tiedonannossa (KOM(96) 500 lopullinen).
Vi sluttet oss til Kommisjonens vurdering om at det ikke vil være hensiktsmessig å prøve å tillegge Miljøbyrået noen direkte rolle i inspeksjonen av anlegg eller i håndhevelsen av Fellesskapets lovgivning i de enkelte medlemsstater.
Yhdyimme komission arvioon, että keskukselle on tarpeetonta antaa tehtäviä, jotka liittyvät välittömästi tehtaiden tarkastamiseen tai yhteisön lainsäädännön noudattamisen valvontaan jäsenvaltioissa.
Miljøbyrået og dets styre ser fram til en konstruktiv dialog med EU-organene om alle disse spørsmålene og om eventuelle andre konkrete endringsforslag som måtte framkomme under gjennomgangen av forord ningen i 1997.
Keskus ja sen johtokunta uskovat voivansa käydä rakentavaa vuoropuhelua eurooppalaisten toimielinten kanssa kaikista mainituista kysymyksistä ja muista yksittäisistä asetuksen muuttamiseen tähtäävistä ehdotuksista, joita vuonna 1997 tehtävän tarkistuksen yhteydessä saattaa syntyä.
Derimot var vi enige med Kommisjonen om at gradvis framgang i vår sentrale oppgave, nemlig å sikre bedre miljøinformasjon i hele Unionen, vil bidra til å styrke håndhevelsen av miljølovgivningen ettersom det over tid vil vise seg hvor miljøforholdene ikke blir bedre eller faktisk forverres.
Me olimme komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että saavuttamamme jatkuva kehitys päätehtävässämme — ympäristötiedon lisäämisessä koko unionin alueella — edistää lainsäädännön täytäntöönpanoa, sillä tietomme paljastavat ajan mittaan, millä alueilla ympäristöolot pysyvät muuttumattomina tai huonontuvat.
For å styrke denne rollen har vi foreslått at det kunne være nyttig å vur
Keskuksen aseman vahvistamiseksi tässä tehtävässä olemmekin ehdottaneet, että keskus voisi tarkastaa säännöllisesti yksittäisten jäsenvaltioiden seurantajärjestely-
(Derek) Osborn Leder Det europeiske miljøbyrås styre Januar 1997
(Derek) Osborn Puheenjohtaja EYK:n johtokunta Tammikuu 1997
Det europeiske miljøbyrå (EEA) har til opp gave å levere rettidig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politikere og allmennheten for å støtte utviklingen og gjennomføringen av miljøpolitikken i Den eu ropeiske union og medlemsstatene.
Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) tarkoituksena on toimittaa ajanmukaista, kohdennettua, asiaankuuluvaa ja luotettavaa tietoa poliittisille päättäjille ja kansalaisille ja tu kea siten ympäristöpolitiikan kehitystä ja to teuttamista Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa. tioissa.
kan nevnes betydelige framskritt i utviklingen av EIONET, med god støtte fra virksomheten ved de europeiske emnesentrene (ETC) som Miljøbyrået har inngått kontrakt med, samt inngåelsen av en kontrakt om implementering av EIONETs informasjonsteknologiske infrastruktur, som finansieres over Kommisjonens IDA-program.
140 000 lukijaa kuukausittain, on otettu hyvin vastaan. Muita tärkeitä virstanpylväitä olivat: edistyminen Eionetverkoston kehittämisessä EYKn kanssa sopimuksen tehneiden aihekeskusten voimakkaasti tukemana ja sopimuksen tekeminen Eionetverkoston tietotekniikkainfrastruktuurin toteuttamisesta, mihin rahoitus saatiin komission IDA-ohjelmasta.
1995 var året da Miljøbyrået ble utviklet, og 1996 var i sin helhet viet igangsetting av driften.
Vuonna 1995 keskusta vielä kehitettiin, mutta vuosi 1996 oli sen varsinainen ensimmäinen toiminnan käynnistämisvuosi.
1997 blir det første året med full produksjon. duksjon.
Vuosi 1997 on ensimmäinen täysimittainen tuotantovuosi.
Det europeiske miljøbyrå har i 1996 gjort framskritt i arbeidet med rapportene for 1998 om Europas miljø og etablert et tettere samarbeid med landene i Sentral- og Øst-Europa, som også skal behandles i rapporten.
EYK on vuonna 1996 edistynyt vuonna 1998 julkaistavien Euroopan ympäristöä käsittelevien raporttien laatimisessa ja tehostanut yhteistyötään niissä mukana olevien Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden kanssa.
Miljøbyråets arbeid i tilknytning til Sentral- og Øst-Europa skjer i nært samarbeid med PHARE-programmet.
Keskus on hoitanut suhteet KIE-maihin olemalla läheisessä yhteistyössä Phare-ohjelman kanssa.
I samarbeid med Det felles forskningssenter ORC) har det vært framdrift i virksomheten ved ETCene og i de integrerte miljøvurderingene.
Toiminta aihekeskusten kanssa samoin kuin yhdennettyyn ympäristöarviointiin liittyvä toi minta edistyi yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. Samoin edistyi yhteistyö Eurostatin kanssa.
Det samme gjelder samarbeidet med EUROSTAT, et samarbeid som også blir viktig i produksjonen av de store rapportene om Europas miljø som skal utgis i 1998.
Eurostatin apua tarvitaan Euroopan ympäristöä käsittelevien laajojen vuoden 1998 raporttien laadinnassa.
Blant de viktigste resultatene i 1996 kan nevnes utarbeidelsen av rapporter om helse og miljø, arktisk miljø, miljøavgifter og klimaendring, utgivelsen av 1994 CORINAIR-katalogen over utslipp til luft, som dekker 19 land, samt teknisk støtte til Kommisjonens årlige ozonrapport.
Vuoden 1996 tärkeimmät saavutukset olivat ympäristöä ja terveyttä, arktista ympäristöä, ympäristöveroja ja -maksuja sekä ilmaston muutosta koskevien raporttien laatiminen, 19 maata kattavan vuoden 1994 Corinair- päästöselvityksen julkaiseminen ja teknisen tuen an taminen komission vuosittaista otsoniselontekoa tehtäessä.
Miljøbyrået har også stått for distribusjonen av 9 emnerapporter fra det europeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET) om vann, luft og natur, samt en veiledning til registeret over ut slipp til atmosfæren.
Keskus jakoi myös ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston (Eionet) tuottamaa yhdeksää teemaraporttia vedestä, ilmasta ja luonnosta sekä ilmapäästökartoitusten ohjekirjaa.
I 1996 fikk Miljøbyrået sin egen hjemmeside på Verdensveven (www) for å sikre ekstern tilgang til Miljøbyråets produkter.
Vuonna 1996 keskus käytti laajasti EYK:n www-sivua varmistaakseen ulkopuolisten pääsyn EYK:n aineistoon.
Det ble laget utkast til et stort antall rapporter, som etter gjennomgang og endelig redigering vil bli utgitt i 1997.
Vuonna 1996 tuotettiin useita luonnoksia raporteista, jotka julkaistaan vuonna 1997 sen jälkeen, kun korjaukset ja tekstin toimitustyö on viety loppuun.
Informasjon om EEA — Organisering, økonomi og arbeidsprogram nemlig Overvåking og databaser, Analyser og integrerte vurderinger samt utviklingen av Driftsbase og infrastruktur, publikasjoner og informasjon (se vedlegg 1).
Tietoa EYK:sta ja työohjelma toimintayksikköä: seuranta ja tietokannat; analyysi ja yhdennetty arviointi sekä toiminnallinen perusta ja infrastruktuuri, julkaisut ja tiedotus (katso liite 1).
Miljøbyråets styre består av ett medlem fra hver av EUs 15 medlemsstater pluss ett medlem fra henholdsvis Island, Liechtenstein og Norge (alle medlemmer av Miljøbyrået siden 1995), to medlemmer fra Europakommisjonen og to utpekt av Europaparlamentet (se vedlegg 4).
EYKn johtokunnassa on yksi jäsen kustakin 15:stä Euroopan unionin jäsenvaltiosta ja lisäksi yksi jäsen Islannista, Liechtensteinista ja Norjasta (keskuksen jäseniä vuodesta 1995) sekä kaksi jäsentä Euroopan komissiosta ja kaksi Euroopan parlamentin nimittämää jäsentä (katso liite 4).
Styret hadde tre møter i 1996.
Johtokunta kokoontui vuoden 1996 aikana kolme kertaa.
Det europeiske miljøbyrå (EEA) og det eu ropeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET) ble utviklet med sikte på å levere informasjon, dvs. å sortere, vurdere, validere og behandle data og informasjon som har tilknytning til miljøet for å omsette dette til effektiv informasjon, først og fremst for Den europeiske unions organer og medlemsstatene, men også for allmennheten.
Euroopan ympäristökeskus ja siihen liittyvä Euroopan ympäristötieto- ja seurantaverkosto (Eionet) perustettiin tuottamaan tietoa; valikoimaan, arvioimaan, vahvistamaan ja käsittelemään ympäristöä koskevaa tietoa sekä muun tamaan se tehokkaaksi informaatioksi Euroopan unionin toimielimille, jäsenvaltioille ja myös suurelle yleisölle.
Å utnytte eksisterende data og informasjon og forbedre eksisterende kapasitet i medlemsstatene og andre europeiske institusjoner for å produsere pålitelige og effektive data og informasjon er uten tvil Det eu ropeiske miljøbyrås hovedmål.
Euroopan ympäristö keskuksen epäilemättä tärkein tavoite on käyttää olemassa olevaa tietoa ja lisätä jäsen valtioiden ja muiden Euroopan unionin toimi elinten olemassa olevia mahdollisuuksia tuottaa luotettavaa ja tehokasta tietoa.
En styrking av informasjon, analyser og vurderinger av miljøet vil også styrke overvåkingen og effekten av EUs miljølovgivning.
Tiedon ta son paraneminen kuten myös ympäristöä koskevat tutkimukset ja arvioinnit ovat parantaneet Euroopan unionin ympäristölainsäädännön riittävyyteen ja tehokkuuteen liittyvää seurantaa.
Den vitenskapelige komité fungerer som råd givende organ for styret i vitenskapelige saker og gir sin innstilling til daglig leder i ansettelsesspørsmål.
Tieteellinen komitea on neuvoa-antava toimi elin, joka käsittelee tieteellisiä kysymyksiä johtokunnan puolesta ja neuvoo johtajaa hen kilöstön palkkaamisessa.
I 1996 hadde komiteen 9 medlemmer og 4 varamedlemmer.
Vuonna 1996 komiteaan kuului 9 jäsentä ja 4 varajäsentä.
Den vitenskapelige komité hadde tre møter i 1996 (se vedlegg 5).
Tieteellinen komitea kokoontui vuoden 1996 aikana kolme kertaa (katso liite 5).
Det er imidlertid viktig å understreke at Miljøbyrået særlig behandler EUROPEISK miljøinformasjon på grunnlag av den informasjon som foreligger og vil bli utviklet i de nasjonale systemene i årene som kommer.
On kuitenkin korostettava, että keskus käsittelee eurooppalaista ympäristötietoa nimenomaan kansallisissa järjestelmissä jo olevan ja niistä lähivuosina saatavan tiedon pohjalta.
Samlet budsjett for 1996 var 14,5 millioner ECU.
Keskuksen vuoden 1996 kokonaistalousarvio oli 14,5 miljoonaa ecua.
Budsjettet for 1997 er på 16,7 millioner ECU.
Vuoden 1997 talousarvio on 16,7 miljoonaa ecua.
Arbeidsprogrammet er Miljøbyråets viktigste styringsverktøy. Arbeidsprogrammet gir fullt innsyn i Miljøbyråets og EIONETs arbeid slik at medlemsstater kan delta fullt ut i arbeidet.
Työohjelma on keskuksen tärkein hallintaväline; sen myötä keskuksen ja Eionetverkoston toiminta on täysin avointa, ja jäsenvaltiot voivat näin ollen osallistua työhön täysipainoisesti.
Denne åpenheten gir også brukerne av produktene og tjenestene muligheten til å utnytte dem til fulle samt framsette sine ønsker for framtidige produkter og tjenester.
Avoimuuden myötä myös tuotteiden ja palvelujen käyttäjät voivat käyttää aineistoa täysi mittaisesti hyödyksi ja esittää toivomuksiaan tuleville vuosille.
Informasjonsstrategien utgjør et rammeverk for mål, prioriteringer og arbeidsmetoder som binder de ettårige og flerårige arbeidsprogrammene sammen med personalet og samarbeidsorganisasjonene som er involvert i EEAs «interne» aktiviteter og produkter (se hovedkontorets oppbygging).
Tietostrategiaan sisältyy ta voitteita, painopisteitä ja työtapoja koskeva kehys, joka liittää työohjelmat (vuosittaisen ja monivuotisen) henkilöstöön ja kumppaneiden toimielimiin, jotka osallistuvat EYKn toimintaan ja tuotteisiin.
Selv om Miljøbyrået er ganske lite, omfatter det også alle aktiviteter under EIONET - det europeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon.
Vaikka keskus itsessään on pieni, sen kapasiteettia lisää Eionetverkoston toiminta.
EIONET- konfigurasjonen er gjennomgått. EIONET består nå av 18 nasjonale knutepunkter (NFP), 8 europeiske emnesentre (ETC) med 65 ETC- samarbeidspartnere og 512 viktige referensesentre (MCE), hvorav 131 er nasjonale referansesentre (NRC).
Eionetverkoston rakennetta on tarkistettu; se koostuu nykyisin 18 kansallisesta tietokeskuksesta (NFP, National Focal Point), 8 aihekeskuksesta (ETC, European Topic Centre), joissa on mukana 65 ETC-kumppania, ja 512:sta verkoston pääosasta (MCE, Main Component Element), joista 131 on kansallisia asiantuntijalaitoksia (NRC, National Reference Centre).
Til sammen finnes det altså 603 EIONET- referensesentre.
Eionet koostuu siis yhteensä 603 eri elementistä. tistä.
I tillegg til det formelle forholdet og informasjonsutvekslingen med EU- organene og medlemsstatene ser vi nå en begynnende dialog med andre potensielle brukere, europeiske industriforbund, fagforeninger og ikke- statlige organisasjoner (NGO).
Sen lisäksi, että keskuksella on muodolliset suhteet Euroopan unionin toimielimiin ja jäsenvaltioihin ja se vaihtaa niiden kanssa tieto ja, keskuksessa on myös aloitettu keskustelu muiden mahdollisten käyttäjien kanssa: eu rooppalaiset teollisuusjärjestöt, ammattiliitot ja hallituksista riippumattomat järjestöt.
Dette er en kontinuerlig prosess som bidrar til utviklingen av kriterier for fastsettelse av prioriteringer.
Kyseessä on jatkuva prosessi, joka edesauttaa painopisteiden asettamisessa käytettävien perusteiden kehittämisessä.
I løpet av 1996 mottok Miljøbyrået en rekke synspunkter og anmodninger, både skriftlig og gjennom formelle og uformelle samråd med en lang rekke potensielle brukere.
Vuoden 1996 aikana EYK sai ehdotuksia ja pyyntöjä sekä kirjallisena että useiden mahdollisten käyttäjien kanssa käydyissä muodollisissa ja epämuodollisissa neuvotteluissa.
De europeiske emnesentrene (ETC) blir finansiert over EEA-budsjettet, og byrået kjøper i tillegg inn ekspertise fra hele Europa for prosjekter.
Aihekeskuksia rahoitetaan EYK:n talousarviosta, ja lisäksi keskus palkkaa hankkeisiin asiantuntijoita ympäri Eurooppaa.
Rundt 50 % av midlene på budsjettet går til de europeiske emnesentrene og den tilleggsekspertise som kjøpes inn, og de resterende 50 % til driften av byrået i København, til kontorer, driftskostnader, lønn, møte virksomhet osv.
Noin 50 pro senttia talousarviosta käytetään aihekeskuksiin ja tarvittavien asiantuntijoiden palkkaamiseen; loput 50 prosenttia käytetään Kööpenhaminan keskuksen toimintaan, johon sisältyvät toimistotiloista aiheutuvat kustannukset, toi mintakulut, palkat, kokoukset jne.
Formålet ved Miljøbyrået og EIONET er altså å øke verdien av eksisterende informasjon til lavest mulig kostnad.
Keskus ja Eionet on kuitenkin suunniteltu siten, että ne nostavat olemassa olevan tiedon tasoa kustannusten jäädessä mahdollisimman pieniksi.
Organiseringen av Miljøbyrået er prosjektorientert når det gjelder gjennomføringen av prosjektene fastsatt i arbeidsprogrammet.
EYKn organisaatio toimii hankekeskeisesti ja hankkeita toteutetaan työohjelman pohjalta.
Av organisasjonskartet ser vi at daglig leder bistås av et eksekutivkontor, en administrasjonsavdeling og tre driftsprogrammer,
EYKn organisaatioon kuuluvat johtaja, jolla on apunaan esikunta, hallinto-osasto ja kolme
Til en viss grad dekker arbeidsprogrammet hele bredden av emner fastsatt i Miljøbyråets opprettelsesforordning (se vedlegg 10).
Työohjelma kattaa jossain määrin kaikki kes kuksen perustamisasetuksessa annetut aiheet (katso liite 10).
Ar beidsprogrammet er grunnlaget som sikrer forbindelsen mellom prosjektene og fullt integrerte reaksjoner på kravene i forordningen.
Työohjelmalla varmistetaan eri hankkeiden väliset yhteydet ja se, että asetuksessa annetut vaatimukset täytetään.
Metoden er å definere prosjektene som byggesteiner i utviklingen og produksjonen av miljøinformasjon som er en syntese av tilgjengelig informasjon, og av informasjon som er sammenlignbar, problemorientert og politisk relevant.
Hankkeet halutaan määritellä rakennuselementeiksi, joilla pyritään kehittämään ja tuottamaan ympäristötietoa, joka on synteesi jo olemassa olevasta tiedosta ja joka on vertailukelpoista, ongelmasuuntautunutta ja politiikan kannalta merkittävää.
INFORMASJON OM EEA
TIETOA EYK:STA
Hovedprioriteringene i 1996 var - i tråd med det som var fastsatt i det ettårige arbeidsprogrammet - som følger:
Vuonna 1996 vuosien 1994—1995 työohjelmassa asetettujen painopisteiden mukaisesti olivat painopisteinä
Derfor vil produktene og tjenestene være beroende på de gjensidig bestyrkende resultatene i prosjektene i hele bredden av Miljøbyråets aktiviteter.
Näin ollen tuotteet ja palvelut riippuvat kaikkeen keskuksen toimintaan liittyvien hankkeiden toinen toisiaan vahvistavista tuloksista.
Den integrerte rammen som er utviklet for det flerårige arbeidsprogrammet (MAWP), utgjør også grunnlaget for å utvikle kapasitet for miljøprognosemetoder slik at det kan treffes hensiktsmessige forebyggende tiltak i tide.
Monivuotista työohjelmaa (MAWP) varten ke* hitetty yhdistetty rakenne on pohjana muun muassa silloin, kun kehitetään ympäristön ti lan ennustustekniikoita, joiden myötä ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä ajoissa.
• videreføre og videreutvikle prosjekter i program 2 (Periodiske rapporter), program 4 (Medieorientert overvåking), program 5 (Kildeorientert overvåking) og program 9 (Oppbygging av kapasitet innenfor EEA og EIONET),
• ohjelman 2 (määräaikaisraportit), ohjelman 4 (mediakeskeinen seuranta), ohjelman 5 Gähdekeskeinen seuranta) ja ohjelman 9 (EYKn ja Eionetverkoston kapasiteetin kehittäminen) hankkeiden jatkaminen ja kehittäminen;
Det flerårige arbeidsprogrammet for perioden 1994-1999 består av 93 prosjekter fordelt på 10 programområder.
Monivuotinen työohjelma (1994—1999) sisältää 93 hanketta, jotka jakautuvat kymmeneen eri ohjelmaan.
Det flerårige arbeidsprogrammet iverksettes gjennom de ettårige arbeidsprogrammene som vedtas for hvert år.
Monivuotinen työohjelma toteutetaan kullekin vuodelle hyväksytyn vuo sittaisen työohjelman muodossa.
• oppfølging av omfangsstudiene i program 1 (Spredning og sammenstilling av informasjon) , program 3 (Retningslinjer for rapporter) , program 6 (Integrert miljøvurdering), program 7 (Scenarier og prognoser for miljøforbedring) og delvis program 10 (Utveksling og spredning av informasjon),
• ohjelman 1 (tiedon levittäminen ja yhdistäminen), ohjelman 3 (raportoinnin ohjaus), ohjelman 6 (yhdennetty ympäristön arviointi), ohjelman 7 (ympäristön tilan parannukseen liittyvät skenaariot ja ennakoi vat selvitykset) ja osittain ohjelman 10 (tiedon vaihto ja levittäminen) toimintaalaa koskevien tutkimusten jatkaminen;
• gjennomføre omfangsstudier i program 8 (Miljøpolitiske redskaper og utfordringer) og program 10 (Utveksling og spredning av informasjon).
• ohjelman 8 (ympäristöpolitiikan välineet ja haasteet) ja ohjelman 10 (tiedon vaihto ja levittäminen) toimintaalaa koskevien tutkimusten toteuttaminen.
Det ettårige arbeidsprogrammet for 1997 ble vedtatt av styret på dets 15. møte, som ble avholdt 12. desember 1996.
Johtokunta hyväksyi vuoden 1997 työohjelman viidennessätoista kokouksessaan 12. joulukuuta 1996.
MAWP og de to første ettårige arbeidsprogrammene har vist seg å være effektive redskaper i utviklingen av byråets arbeid.
Monivuotisen työohjelman kehys ja kaksi en simmäistä vuosittaista työohjelmaa ovat osoittautuneet tehokkaiksi työvälineiksi keskuksen työn kehittämisessä.
EEA og EIONET har klart å gjennomføre de aller fleste prosjektene planlagt for 1994-95, og som planlagt i arbeidsprogrammet for 1994-95 var oppstart for gjennomføringen av de 10 gjenstående utvalgte prosjektene fastsatt til are 11996 (Gl - Analyse av sammenlignbarhet og pålitelighet, behov for retningslinjer og standarder; G4 - Retningslinjer for evaluering av kostnader ved miljøskader og miljøpolitiske tiltak; MA4 - Bakgrunnsstøynivå og eksponering; SW1 - Utslipp til vann - generell tilnærming og vurdering; SS1 - Utslipp til land og jordbunn - generell tilnærming og vurdering; IAP1 - Identifisering av behov for og gjennomførbarhet av tilleggsanalyser for særlige problemer; SCI - Utvikling av miljøscenarier og redskaper for prognose og analyse av utviklingstendenser, foruten ICI - Miljøpolitiske redskaper - analyse av anvendelser og tendenser).
Suurin osa vuosille 1994—1995 suunnitelluista hankkeista onnistuttiin sisällyttämään EYKn ja Eionet-verkoston toimintaan ja, kuten vuosien 1994—1995 työohjelmassa oli ennakoitu, jäljelle jääneiden valittujen kymmenen hankkeen toteuttaminen alkoi vuonna 1996 (Gl — Vertailtavuuden ja luotettavuuden arviointi, ohjeistuksen ja standardien tarve; G4 — Ympäristövahinkojen ja niiden ennaltaehkäisytoimien kustannusten arviointi; MA4 — Ympäristömelun ta so ja altistuminen; SW1 — Päästöt vesistöön — yleinen ratkaisumalli ja arviointi; SS1 — Päästöt maahan ja maaperään — yleinen ratkaisumalli ja arviointi; IAP1 — Erityisongelmien tarpeiden tunnistaminen ja täydentävien arviointien toteutettavuus; SCI — Toiminta suunnitelmien ja välineiden kehittäminen kehityslinjojen ennustamiseksi ja arvioimiseksi; ja ICI — Politiikan välineet — sovelluksien ja kehityslinjojen tutkiminen).
Det ettårige arbeidsprogrammet for 1996 ble vedtatt av styret på dets tolvte møte 19. de sember 1995 etter at det hadde mottatt innstillingene fra Den vitenskapelige komité og Eu ropakommisjonene Det inneholder totalt 57 prosjekter.
Johtokunta hyväksyi vuoden 1996 työohjelman kahdennessatoista kokouksessaan 19. joulukuuta 1995 sen jälkeen, kun se oli saanut tieteellisen komitean ja Euroopan komission lausunnot asiasta. Työohjelma sisälsi 57 hanketta.
Fire av dem er direkte hentet inn fra det flerårige arbeidsprogrammet som starter i 1996, nemlig MW 4 (Europeiske nettverk og databaser for overvåking av ferskvannsressurser), MW5 (Evaluering av vann ressurser) som for så vidt ble igangsatt av det europeiske emnesenter for vann og vassdrag i 1995, pluss G5 (Retningslinjer for utvikling av indikatorer) og MS2 Jordbunnens karakteristika, overvåking og kartlegging) .
Suoraan monivuotisesta työohjelmasta on johdettu neljä vuonna 1996 aloitettavaa hanketta MW4 (Euroopan makeanveden seurantaverkko ja tietokannat), MW5 (Vesivarojen arviointi), jonka Euroopan sisävesien aihekeskus aloitti osittain vuonna 1995, sekä G5 (Indikaattorien kehittämisen suuntaviivat) ja MS2 (Maaperän ominaisuudet, seuranta ja kartoitus).
En stor del av disse prosjektene er gjennomført takket være bistand fra de sju eu ropeiske emnesentrene som er opprettet for prioriterte områder, nemlig vann og vassdrag, miljøet i hav- og kystområder, luftkvalitet, ut slipp til luft, naturvern, bruk av land og data kildekatalog. Miljøbyrået har for øvrig nå
Suuri osa hankkeista on toteutettu yhdessä seitsemän aihekeskuksen kanssa, jotka kattavat seuraavat painopistealueet: sisävedet, meri- ja rannikkoympäristön, ilman laa dun, ilmapäästöt, luonnonsuojelun, maanpeitteen ja tietolähteet.
3.1 Utviklingen av EIONET - det europeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon Det europeiske miljøbyrå (EEA) og det eu ropeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET) ble opprettet som et or gan ved EF-forordning nr. 1210/90 (se ved legg 10).
3.1 Eionetverkoston — Euroopan ympäristötieto- ja seurantaverkoston — kehittäminen Euroopan ympäristökeskus (EYK) ja Euroopan ympäristötieto- ja seurantaverkosta (Eionet) ovat Euroopan yhteisön asetuksen 1210/90 mukaan samaa toimielintä (katso liite 10).
Det fleste aktiviteter innenfor Miljøbyrået in volverer derfor de nasjonale nettene, med sikte på å forbedre virksomheten innenfor nettet for å bidra til at det leveres objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon om miljøet i Europa i tråd med byråets formål som fastsatt i forordningen.
EYKn toiminta sisältää näin ollen verkoston toiminnan parantamiseen tähtääviä kansallisissa verkostoissa toteutettavia toimia, jotta ympäristöön liittyvän puolueettoman, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon toimittaminen Euroopassa olisi mahdollista ja jotta keskukselle asetuksessa asetettu tavoite saavutettaisiin. siin.
Samarbeid/samordning NFP/EIONET-gruppen ') er i full drift og har møter tre ganger i året for å «bistå med utarbeidelsen, gjennomføringen og oppfølgingen av arbeidsprogrammet og utviklingen av EIONET».
Yhteensovittaminen/yhteistyö Kansalliset tietokeskukset/Eionet -ryhmä(') toimii täysipainoisesti, kokoontuu kolme kertaa vuodessa ja "osallistuu työohjelman valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan sekä Eionetverkoston kehittämiseen".
En EEA-intern rapportarbeidsgruppe har utviklet (og forelagt for styret, Den vitenskapelige komité og NFP/EIONET-gruppen) kravspesifikasjoner til miljøtilstands-rapporter: 1) den alleuropeiske «Dobris+3»- rapporten og 2) «Miljøtilstanden i Den eu ropeiske union», som skal utarbeides av EEA og EIONET og utgis i 1998.
EYKn sisäinen raportoinnista vastaava valmistelu ryhmä on kehittänyt (ja esittänyt johtokunnalle, tieteelliselle komitealle ja NFP/Eionet-ryhmälle) yksityiskohtaiset vaatimukset ympäristöntilaraporteille: 1) yleiseurooppalainen "Dobris+3-arviointi" ja 2) "Euroopan unionin ympäristön tila" -selonteko, jotka EYK ja Eionet valmistelevat yhdessä ja jotka julkaistaan vuonna 1998.
Den rådgivende gruppe for informasjonsteknologi og telematikk (ITTAG2) er i full drift.
Tietotekniikan ja telematiikan neuvoa-antava ryhmä (ITTAG) (-) aloitti täysi painoisen toiminnan.
ITTAG har bistått i utviklingen av Miljøbyråets IT- og telematikkstrategi, herunder spesifikasjoner for EIONETs telematikknett som skal kople EEA til de nasjonale knutepunktene og emnesentrene. sentrene.
ITTAG on auttanut kehittämään EYKn tietotekniikka- ja telematiikkastrategiaa, johon sisältyy määritelmä Eio-net-telematiikkaverkostosta, jolla EYK yhdistetään kansallisiin tietokeskuksiin ja aihekeskuksiin. kuksiin.
I praksis har EIONET utviklet seg som et byggverk bestående av byggesteiner - aspekter -med innbyrdes forbindelse, nemlig:
Eurostat, yhteinen tutkimuskeskus, UNEP (YKn ympäristöohjelma), UNECE (YK:n Eu roopan talouskomissio) ja OECD sopivat yhteistyömuistioista (tai kirjeenvaihdosta) työohjelmien ja työnjaon yhdistämiseksi asianomaisilla aloilla.
Intensjonsavtaler (eller brevutvekslinger) er inngått med Eurostat, JRC, UNER UNECE og OECD for å knytte sammen arbeidsprogrammer og få i stand arbeidsdeling på aktuelle om råder.
• organisaatio (toiminnot, rakenteet) • yhteistyö/yhteensovittaminen (työtavat, menettelytavat) • tuotanto (arviointi, sovellukset, välineet) • tuotteet/palvelut (tiedon levittäminen / tiedon saanti) • tietotekniikka ja välineet (laitteistot, ohjelmistot, telematiikka, perustyökalut). rustyökalut).
• Organisering (funksjoner, strukturer) • Samarbeid/samordning (arbeidsmetoder, framgangsmåter) • Produksjon (vurdering, anvendelser, verktøy) • Produkter/tjenester (informasjonsspredning/-tilgang) • Informasjonsteknologi og -installasjoner (maskinvare, programvare, telematikk, grunnleggende verktøy)
Näiden rakennuselementtien osalta kullakin Eionetverkoston osatekijällä on omat erityisvelvollisuutensa: kansallisilla tietokeskuksilla kansalliset verkostot ja yhteydet Eionet-ver-kostoon; aihekeskuksilla työ erityishankkeissa sekä EYK:n ja Eionetverkoston tukeminen; ja EYKlla yleinen yhteensovittaminen ja hallinta yhteisön tasolla.
Det er organisert et såkalt lanseringsseminar for PHARE/EEA for å utvide arbeidsprogram met og knytte organisasjoner fra de 13 PHARE-landene til EIONET.
Työohjelman laajentamiseksi ja 13 Pharemaan toimielinten liittämiseksi Eionet-verkos-toon järjestettiin PHARE/EYK-aloitusseminaa-ri.
Det er avholdt en rekke emne-workshops i forbindelse med ferdigstillelsen av arbeidsplanene for 1996-97 for ETCene for luftkvalitet, naturvern, utslipp til luft, vann og vassdrag, datakildekatalog foruten videre arbeid på områdene skog og av fall.
Euroopan ilman laadun, luonnonsuojelun, ilmaan kohdistuvien päästöjen, sisävesien ja tietolähteiden aihekeskusten vuosien 1996— 97 työsuunnitelmien sekä metsiin ja jätteisiin liittyneen jatkotyön viimeistelemiseksi järjestettiin useita aihetyöpajoja.
Det er holdt et første møte i Interregionalt marinforum for å knytte sammen de ulike programmene som omhandler europeiske sjøområder og sikre bedre utnyttelse på europeisk plan av data og aktiviteter vedrørende hav- og kystområder.
Euroopan meriä koskevien ohjelmien kokoamiseksi yhteen ja meriin/rannikoihin liittyvän tiedon ja toiminnan hyödyntämisen edistämiseksi eurooppalaisella tasolla järjestettiin ensimmäinen alueiden välisen merifoorumin kokous.
For hver av disse byggesteinene har de ulike elementene i EIONET et særlig ansvar.
EYKn tieto keskuksen ensimmäisen täysipainoisen toi mintavuoden aikana saatiin 1 500 tietopyyntöä.
Det vil si at de nasjonale knutepunktene (NFP) har et særlig ansvar når det gjelder de nasjonale nettene og forbindelsen til EIONET, dvs. de europeiske emnesentrene (ETC) når det gjelder arbeid på konkrete prosjekter og støtte til EEA og EIONET, og EEA selv når det gjelder generell samordning og ledelse på fellesskapsplan.
EYK:n ja Eionetverkoston kotisivua (http://www.eea.dk) kehitettiin edelleen. Se tarjoaa tietoa EYKsta, sen henkilöstöstä, raporteista ja palveluista sekä yhteyksistä muihin Eionet- verkoston kotisivuihin.
Produkter/tjenester Et EEA bibliotek/informasjonssenter er etablert og et miljøkiosk-demoprogram på CD-ROM utarbeidet.
EYK-tiedotuslehti julkaistaan joka toinen kuukausi, sen levikki on yli 3 000 kappaletta ja siihen voi tutustua myös EYKn kotisivulla.
Videre ble det utarbeidet en hjemmeside for EEA/EIONET (http://www.eea.dk) som gir informasjon om (og tilgang til) EEA, dets ansatte, rapporter og tjenester, og den in neholder også lenker til andre EIONET-hjemmesider.
Eio-net-osoitehakemiston ensimmäistä painettavaa versiota valmistui jaettavaksi kansallisille tieto keskuksille ja aihekeskuksille, ja sen voi saada
1) NFP/EIONET-gruppen består av nasjonale knutepunkter (NFP), prosjektansvarlige ved europeiske emnesentre (ETC), EEA-ansat te og representanter for GD XI, Eurostat, Det felles forskningssenter (JRC), Den vitenskapelige komité og Europaparlamentets medlemmer i EEAs styre.
(-) ITTAG koostuu EYKn henkilöstöstä sekä jäsen valtioiden ja Euroopan aihekeskusten nimittämistä asiantuntijoista.
2) ITTAG (Information Te chnology and Telematics Advisory Group) består viktigste resultater Organisasjoner EIONET-konfigurasjonen er gjennomgått.
3.1.1 EYK:n tärkeimmät saavutukset Toimielimet Eionetverkoston rakennetta tarkistettiin.
EIONET består nå av 18 NFPer (vedlegg 7), 8 ETCer med 65 ETC-samarbeidspartnere (vedlegg 6) og 512 MCEer (hvorav 131 er NRCer).
Eionet koostuu nykyään 18 kansallisesta tietokeskuksesta (liite 7), 8 aihekeskuksesta, joissa on 65 ETC-kumppania Güte 6), ja 512:sta verkoston pääosasta (joista 131 on kansallisia asiantuntijalaitoksia) .
Totalt har EIONET altså 603 referensesentre.
Eionetverkoston osatekijöitä on siis yhteensä 603.
Det er laget en tilstandsrapport om de nasjonale delene i EIONET som kommer ut tidlig i 1997.
Eionetverkoston kansallisten osatekijöiden tilasta alettiin laatia raporttia, joka julkaistaan vuoden 1997 alkupuolella.
Et ETC for jordbunn ble utpekt.
Maaperän aihekeskus perustettiin.
Totalt fikk de 8 ETCene kontrakter på 23 prosjekter på EEAs arbeidsprogram.
EYK:n työohjelmasta yhteensä 23 hankkeesta tehtiin sopimus kahdeksan aihekeskuksen kanssa.
De tekniske vedleggene for alle ETCer ble harmonisert for å bedre fokus og retning for arbeidet, særlig forholdet til byrået, EIONET og andre hovedkunder. kunder.
Kaikkien aihekeskusten tehtävämäärittelyt yhdenmukaistettiin aihekeskusten työn painopisteen ja suunnan parantamiseksi eritoten niiden yhteyksissä keskukseen ja Eionet-verkos-toon ja muihin pääasiakkaisiin.
tilgjengelig i elektronisk form (på Verdensveven og snart i datakildekatalogen).
myös sähköisessä muodossa (Internetistä ja pian tietolähdehakemistosta).
området er forbundet med og bygger på det arbeidet som er gjort under de ulike havkonvensjonene og -programmene (som medlemslandene bidrar til), og fokuserer for tiden på
muksun ja ohjelmiin (joissa jäsenvaltiot ovat mukana) liittyvää työtä ja keskittyy tällä hetkellä siihen, että se käyttää yleissopimusten ja ohjelmien tietoja ja tekee niistä yhteenvetoja;
Første fase i EIONETs telematiske regionnett bruk og oppsummering av data fra disse kon vensjonene/programmene.
5) maanpeitteen (LC) aihekeskus tukee pääasiassa kansallisia ryhmiä, jotka laativat maanpeitetietokantoja (joita rahoitetaan osittain muista yhteisön ohjelmista), eikä arviointi kuulu sen tämänhetkiseen toimintaan;
blir for tiden gjennomført, med planlagt driftsstart i april 1997. Finansiering skjer over programmene knyttet til GDIII/IDA.
Tietotekniikka ja välineet Eionetverkoston telemaattisen verkon en simmäistä vaihetta asennetaan parhaillaan pääosaston III IDA-ohjelman rahoituksen turvin, ja se lienee täysin toimintavalmis huhtikuussa 1997.
I forbindelse med utvidelsen av EIONETs telematikknett til PHARE-statene er det utlyst en anbudsinnbydelse.
Eionet-telematiikkaverkoston laajentaminen Phare-ohjelman maihin käynnistettiin tarjouskilpailun avaamisella.
3.1.2 De Europeiske emnesentrenes
3.1.2 Aihekeskusten (ETC) tärkeimmät
6) Naturvernarbeidet fokuserer hovedsakelig på støtte til Kommisjonen og medlemsstatene i forbindelse med ferdigstillelsen av databasen Natura 2000, og ingen vurderingsvirksomhet har ennå funnet sted.
6) luonnonsuojelun (NC) aihekeskuksessa keskitytään komission ja jäsenvaltioiden tukemiseen Natura 2000 -tietokantojen valmistamiseksi, eikä arviointeja ole vielä tehty;
7) Arbeidet på jordbunnen, som startet høsten 1996, er konsentrert om støtte til utvikling av nasjonal overvåking og gjør i noen grad bruk av eksisterende data og informasjon.
7) maaperän (S) aihekeskuksen työssä, joka aloitettiin vuoden 1996 loppupuolella, keskitytään kansallisen seurannan tukemiseen ja olemassa olevien tietojen hyödyntämiseen;
8) I tillegg skal datakildekatalogen bidra til sammenkoplingen av EIONET gjennom systemer for å gi et overblikk og lett tilgang til data, informasjon, produkter og tjenester utviklet innenfor EEAs arbeidsprogram og mer generelt innenfor EIONET.
8) lisäksi tietolähteiden aihekeskus (CDS) edes auttaa Eionetverkoston kytkemisessä järjestelmiin, joista saa helposti yleiskuvan EYKn työohjelmassa ja Eionet-verkostossa kehitetyistä tiedoista, tuotteista ja palveluista ja jotka edistävät niiden käytettävyyttä.
(ETC) hovedresultater Organisering Organiseringen, strukturen og ledelsen av ETCene (både lederorganisasjoner og samarbeidspartnere) er blitt gjennomgått i lys av det som skal gjøres i 1996 og som er definert i de tekniske vedleggene og de tekniske arbeidsplanene. Emnesentrenes rolle og mandat er klargjort.
saavutukset Organisaatio Aihekeskusten organisaatiota, rakennetta ja johtamista (johtava laitos ja yhteistyölaitokset) tarkistettiin vuonna 1996 tehtävän työn osalta, ja ne määriteltiin teknisissä liitteissä ja teknisissä työsuunnitelmissa.
Det arbeidet som må gjøres kan kvantifiseres (dette gjelder imidlertid ikke for datakildekatalogen) i form av prosentandeler av hvert emnesenters budsjett under fem hovedvirksomhetsområder:
Tämänhetkinen työ voidaan laskea (ei sovelleta tietolähteiden aihekeskukseen) prosentteina kunkin aihekeskuksen talousarviosta viiden keskeisen toi minnon mukaan jaoteltuna:
Hovedvirksomhet i % av budsjettet ledelse/ad hocstøtte
Keskeiset toiminnot prosentteina talousarviosta Johtaminen/Väliaikainen tuki
MC 20 støtte til nasjonal overvåking databaser - datainnsamling og -lagring informasjon - sammendrag og presentasi on av data
Kansallisen seurannan tuki Tietokannat — tiedon keräys ja varastointi Tieto —yhteenveto ja tiedon esittäminen Arviointi — tiedon analysointi ja raportointi
Denne fordelingen er avhengig av arbeidsprogrammet, utviklingsnivået i virksomheten på nasjonalt plan og krav på europeisk plan (EUlovgivning og internasjonale konvensjoner osv.).
Jakauma riippuu työohjelmasta, kansallisten toimintojen kehitysvaiheesta ja vaatimuksista eurooppalaisella tasolla (EU:n lainsäädäntö ja kansainväliset yleissopimukset jne.)
For eksempel:
Esimerkiksi:
1) Luftkvalitet, og 2) Vann og vassdrag har en relativt lik fordeling innenfor alle de fem hovedvirksomhetene selv om området luftkvalitet drar særlig fordel av et høyt kvalitetsnivå på inndata fra de nasjonale nettene gjennom direktiver om luftkvalitet og utveksling av informasjonsvedtak, idet det for Vann og vassdrag utvikles en modell for et europeisk ferskvannsnett for økt bruk av nasjonal overvåking.
2) sisävesien (IW) aihekeskuksissa tasapaino viiden toiminnon välillä on suhteellisen hyvä, vaikka ilman laadun aihekeskus hyötyykin ilman laatua koskevien direktiivien ja tiedonvaihtopäätösten mukaisista kansallisista verkoista tulevista hyvin toimivista tietojen toimi tuksista, kun taas sisävesien aihekeskus kehittää mallia Euroopan makeanveden verkostoksi saadakseen kansallisesta seurannasta enemmän hyötyä;
ETCene konsoliderte denne innsatsen i 1996 med sikte på å komme igang med sine arbeidsplaner, bygge opp en forståelse for EEAs krav innenfor gruppene av emnesentre, bygge ut forbindelsene og bygge opp forståelsen for nasjonale programmer, prioriteringer og ansvar og utvikle praktiske og effektive driftsmåter og kommunikasjonsmetoder in nenfor den enkelte gruppe og mellom emnesentrene og de nasjonale nettene. Det er gjort betydelige framskritt, og kapasitet og bevisstgjøring er økende.
Vuoden 1996 aikana aihekeskukset lisäsivät työtään edellä mainituilla aloilla työsuunnitelmiensa vahvistamiseksi, EYKn vaatimusten selkiyttämiseksi aihekeskusyhteenliittymissä, yhteyksien luomiseksi ja kansallisten ohjelmien, painopistealueiden ja vastuualueiden tuntemuksen lisäämiseksi sekä käytännöllisten ja tehokkaiden toiminta- ja viestintämuotojen kehittämiseksi kussakin yhteenliittymässä sekä aihekeskusten ja kansallisten verkosto jen välillä.
Produksjon, produkter/ tjenester En rekke ETC-produkter, som EEAs emnerapporter (herunder årlige ETC- oppsummeringsrapporter) og håndbøker er utgitt.
3) ilmaan kohdistuvien päästöjen (AE) aihekeskuksen työ on painottunut arvioinnin kustannuksella kansallisten asiantuntijoiden ja tietokantojen tukemiseen, mikä johtuu ilmapäästöjen kartoitusten (tietokantojen) ratkaisevasta merkityksestä muiden kuten AQ-, IW-, NC- ja MC-aihekeskusten arvioin neille;
Data baser/informasjonssystemer er tilgjengelig på CD-ROM og på EEA/ETCs hjemmesider. I tillegg til workshopene nevnt i punkt 3.6.1
4) meri-ja rannikkoympäristön (MC) aihekeskus ei tue toiminnallaan kansallista seurantaa, vaan se jatkaa eri meriä koskeviin yleissopi-
3) Området utslipp til luft legger vekt på støtte til nasjonale eksperter og databaser på bekostning av vurderinger ettersom registrene (databasene) over utslipp til luft har avgjørende be tydning for mange av de områder som vur deres av andre, herunder ETC/AQ, ETC/IW, ETC/NC og ETC/MC.
Tuotanto/tuotteet/palvelut Aihekeskusten tuotteita, muun muassa teemaraportteja (mukaan lukien vuosiyhteenvedot) ja ohjekirjoja julkaistiin.
4) Hav- og kystområder har ingen aktivitet til støtte for nasjonal overvåking ettersom dette
Tietokantoja ja tieto järjestelmiä siirrettiin CD-ROM-levyille ja EYKn ja aihekeskusten kotisivuille.
9) ETC/Avfall: En omfangsstudie ble gjen­ rapportene, er hovedproduktene (se også ved­nomført om avfallsgenerering og avfallsstrøm­ legg 8): mer, med et forslag til et særlig emnesenter for avfall i 1997.
9) Jätteet: jätteen tuottamisesta ja jätevirroista laadittiin esiselvitys, joka sisälsi ehdotuksen jätteiden aihekeskuksen perustamiseksi.
1) ETC/Utslipp til luft utarbeidet 1) emnerap­porten Gjennomgang av europeisk registrering Informasjonsteknologi og -installasjoner
Tietotekniikka ja välineet
De europeiske emnesentrene tok del i fastset­telsen av spesifikasjoner for EIONETs telematikknett som skal kople EEA sammen med de europeiske knutepunktene og emne­sentrene.
1) Ilmaan kohdistuvien päästöjen aihekeskus (ETC/AE) laati 1) teemaraportin Euroopan kaupunkipäästöjen kartoituksista ja julkaisi 2) Corinair 1994 -päästöselvityksen (ensimmäiset tulokset) EYK:n kotisivulla; lisäksi se valmis telee parhaillaan 3) teemaraporttia ilmansaasteista Euroopassa ja 4) vuosittaisia päästökartoituksia raportoitaviksi CLRTAPm ja UNFCCC:n puitteissa.
av urbane utslipp og utga 2) Corinair 1994 (første resultater) på EEAs hjemmeside. For tiden arbeides det på 3) emnerapporten Luft­forurensning i Europa og 4) årlige utslippsre­gistre for rapportering i henhold til CLRTAP og UNFCCC.
Aihekeskukset osallistuivat EYKn, kansalliset tietokeskukset ja aihekeskukset yhdistävän Eionetverkoston telemaattista verkkoa koske vien yksityiskohtien määrittelemiseen.
3.1.3 Medlemsstatenes hovedresultater
3.1.3 Jäsenvaltioiden tärkeimmät saavutukset
2) ETC/Luftkvalitet har utarbeidet rapportene
Organisaatio, yhteistyö/yhteensovittaminen Kansallisten tietokeskusten asemaa selkiytettiin.
Organisering, samarbeid/samordning
Ne laativat selvityksen asiasta kesäkuussa 1996.
1995 og sommeren 1996 for Kommisjonen, for der rollen til de nasjonale knutepunktene (NFP) ble klarlagt.
3) Tietolähteiden aihekeskus (ETC/CDS) kehitti ohjelmistoa, joka mahdollistaa tietolähdehakemiston käytön, ja yleistä sopimusta metatietostandardeista Eionet-verkostossa.
framleggelse på miljøministrenes møte i Rådet i oktober, 2) utviklet AIRBASE basert på APER/GIRAFE. Videre er 3) FWD AQ forvalt­ningsrapport og emnerapporten 4) Luft­forurensning i Europa (sammen med ETC/AE) under utarbeidelse.
4) Sisävesien aihekeskus (ETC/IW) sai valmiiksi teemaraportteja 1) vesien seurannan vaatimuksista, 2) pintaveden laadun seuran nasta, 3) pintaveden määrän seurannasta, 4) suurten jokien veden laadusta ja 5) verkon suunnitelman yhteenvetoraportin, ja se valmistelee parhaillaan monografioita 6) juomavedestä (WHO:n kanssa) ja 7) ravinteista (luonnonsuojelun aihekeskuksen ja meri- ja rannikkoympäristön aihekeskuksen kanssa).
3) ETC/CDS har utviklet programvare for ak­sessering av datakildekatalogen og en generell avtale om metainformasjonsstandarder innen­for EIONET.
5) Maanpeitteen aihekeskus (ETC/LC), joka perustettiin vuoden 1995 lopulla, osallistui luonnonvarojen CD-ROM-levyn tekemiseen; se valmistelee myös teknistä raporttia nimeltä 'Tekninen ohjekirja osa 2".
Medlemsstatene gir mer ansvar til elementene i sine deler av EIONET.
Jäsenvaltiot antoivat enemmän vastuuta Eionet-verkostossa toimiville kansallisille edustajilleen.
For å gjøre EIONET lettere å styre ble det besluttet å fokusere på en undergruppe av de viktigste elementene, de såkalte nasjonale referansesentre (NRC), som skal spille en rolle i den tekniske samord­ningen av særlige emner.
Eionetverkoston hallinnan parantamiseksi päätettiin, että huolehtiminen tietyn aiheen teknisestä yhteensovittamisesta keskitetään verkoston osajoukolle, jonka muodostavat niin kutsutut kansalliset asiantuntijalaitokset.
For 10 emner (8 ETC­emner pluss skog og avfall) utpekte de 18 landene til sammen 131 NRCer for å dekke 144 av de 180 mulige kontaktpunktene (80 %).
18 maassa avattiin 10 aihekeskusta (kahdeksan aihekeskusta sekä metsät ja jätteet), ja yhteensä 131 kansallista asiantuntijalaitosta kattaa 144 yhteyspistettä 180 yhteyspisteestä (80%).
Men det er fremdeles mye som gjenstår.
Työtä on kuitenkin vielä paljon.
Det er bare for 94 av disse kontaktpunktene (52 %) at NRC har fått tildelt fullt ansvar for det di­
Ainoastaan 94 yhteyspisteessä (52 %) kansalliselle asiantuntijalaitokselle on annettu täysi vastuu työskennellä suoraan asianomaisen aihekeskuksen kanssa.
4) ETC/Vann og vassdrag har avsluttet føl­gende emnerapporter: 1) Krav til vannover­våking, 2) Overvåking av kvaliteten på over­flatevann, 3) Overvåking av kvantiteten av rekte samarbeidet med det aktuelle emnesen­ overflatevann, 4) Vannkvaliteten i store elver, teret. For de øvrige (48 %) finnes det enten
Muissa tapauksissa (48 %) kansallista asiantuntijalaitosta tai kansallista tietokeskusta ei ole pyydetty hoitamaan yhteyksiä asianomaiseen aihekeskukseen (vaikka kansallinen tietokeskus onkin niin kutsuttu ensisijainen yhteyspiste).
den aktuelle emnegruppen (dermed er det alt­så det nasjonale knutepunktet som er det såkalte primære kontaktpunkt). I noen av lan­dene (IRL, SP, NL) er alle emner dekket, og alle NFPer er primære kontaktpunkter, og i andre land (FR, P, SWE) er ingen av de nasjonale referansesentrene blitt primære kontaktpunkter.
Toisissa maissa (Irlanti, Espanja, Alankomaat) käsitellään kaikkia aiheita ja kansalliset tietokeskukset ovat ensisijaisia yhteyspisteitä, kun taas toisissa (Ranska, Portugali, Ruotsi) mikään kansallisista tietokeskuksista ei ole ensisijainen yhteyspiste.
6) ETC/Naturvern har a) gitt støtte til GDXI og medlemsstater i forbindelse med Natura 2000, b) utviklet et kart over økologiske re­gioner og bidratt til CD­ROMen om naturres­surser, og er i gang med c) en emnerapport om en informasjonsstrategi for naturen.
6) Luonnonsuojelun aihekeskus (ETC/NC) tu ki a) pääosastoa XI ja jäsenvaltioita Natura 2000 -ohjelmassa, laati b) ekologisisten alueiden kartan ja osallistui luonnonvarojen CD-ROM-levyn tekemiseen; c) se laatii parhaillaan teemaraporttia luontoon liittyvästä tietostrategiasta. giasta.
7) ETC/Miljøet i hav­ og kystområder har or­ganisert 1) et første møte i Interregionalt fo­rum, og har under utvikling 2) tematiske sjøkart over kystområder i Europa og 3) en rapport om tilstanden i og belastningene på Middelhavet.
7) Meri- ja rannikkoympäristön aihekeskus (ETC/MC) käynnisti 1) ensimmäisen alueiden välisen foorumin; lisäksi se laatii parhaillaan 2) Euroopan rannikkovesien teemakarttoja ja 3) selvitystä Välimeren tilasta ja siihen kohdistuvista paineista.
Enkelte NFPer har økt sine midler.
Eräät kansalliset tietokeskukset lisäsivät voimavarojaan.
En rapport utarbeidet innenfor rammen av det danske støtteprogrammet til Miljøbyrået beskriver det administrative opplegget og arbeidsmeto­dene til de 18 nasjonale nettene som inngår i EIONET.
Tanskalaisen tukiohjelman puitteissa keskukselle laaditussa selvityksessä esitellään 18:n Eionet-verkostoon liittyneen kan sallisen verkoston hallinnollinen rakenne ja työtavat.
Det framgår også av denne rap­porten at mye ennå gjenstår.
Myös selvityksen mukaan työtä on kuitenkin vielä paljon.