pere/sami_parallel huggingface dataset:
I dag dyrkes cannabis også i defleste europeiske land, men fortsatt dominerer, med unntakfor Nederland, importerte cannabisprodukter i alle land.Styrken på cannabis importert til Europa synes å ha værtrelativt stabil over flere år.
Noin kaksi kolmasosaa kaikista EMCDDA:lleekstaasikuolemista annetuista ilmoituksista saatiin Yhdistyneestä kuningaskunnasta, jossa tapaukset ovatlisääntymässä.
Cannabis dyrket i EU ved hjelpav intensive dyrkingsmetoder er vanligvis sterkere, men deter en god del overlapping mellom de to produktene.
Epäselvää on, missä määrin tämä tulosheijastaa ekstaasin käytön yleisyyttä ja missä määrinilmoituskäytäntöjen välisiä eroja.
Medlemsstater iverksetter fortsatt tiltak mot rekreasjonsbrukav sentralstimulerende midler gjennom en rekkeforebyggende og skadereduserende programmer, ogaktiviteter på dette området er mest framtredende i noen avde nye medlemsstatene.
Jäsenvaltioissa puututaan edelleen piristeidenviihdekäyttöön erilaisilla ehkäisevillä ja haittojenvähentämiseen pyrkivillä ohjelmilla, ja kaikkein näkyvimpiätoimet ovat joissakin uusissa jäsenvaltioissa.
Bruken av ATS som hovedårsak tilå søke behandling for narkotika er sjelden, bortsett fra i Sverige og Finland, som lenge har hatt problemer somskyldes kronisk bruk av amfetamin samt i Dentsjekkiskerepublikk der problemer med bruken av ‘pervitin’, et lokaltprodusert metamfetamin, har forekommet en tid.
Amfetamiininkaltaisten piristeiden käyttö huumehoitoon hakeutumisenensisijaisena perusteena on harvinaista muualla paitsi Ruotsissa ja Suomessa, joissa amfetamiinin krooniseenkäyttöön liittyvillä ongelmilla on pitkä historia, ja Tšekissä,jossa on jo jonkin aikaa esiintynyt paikallisesti tuotettavaanmetamfetamiiniin, ”pervitiiniin”, liittyviä ongelmia.
Amfetaminlignende sentralstimulerende midler (ATS),LSD og andre syntetiske stoffer
Euroopassa takavarikoidun kannabiksen alkuperämaana onmainittu yli 30 maata, mikä kuvastaa kannabiksentuotannon maailmanlaajuista luonnetta.
Historisk sett har amfetamin vært det stoffet som, ettercannabis, brukes oftest i Europa.
Euroopassa onmaailman suurimmat markkinat kannabishartsille, jostapääosa on peräisin Marokosta, maailman tämän hetkenmerkittävimmästä kannabiksen alkuperämaasta.
Dette ser nå ut til å endreseg i en rekke land, og særlig i Tyskland, Spania,Nederland, Finland og Storbritannia, hvor nyereundersøkelser tyder på at bruken av ecstasy nå er lik, og til
Kannabistakasvatetaan myös nykyään useimmissa Euroopan maissa,vaikka kaikissa maissa Alankomaita lukuun ottamattapääosa kannabistuotteista on yhä tuotua.
Selv om bruken av metamfetamin utgjør et voksendeproblem i global sammenheng, har en utbredt bruk av dettestoffet i Europa til nå begrenset seg til Den tsjekkiskerepublikk.
Eurooppaantuodun kannabiksen vahvuus näyttää pysyneen melkosamalla tasolla useiden vuosien ajan.
Sporadiske rapporter om metamfetaminbrukmottas imidlertid nå fra en rekke andre europeiske land,ogfrykten øker for at denne spesielt skadelige formen fornarkotikabruk skal spre seg.
EU:ssatehomenetelmillä viljelty kannabis on yleensä vahvempaa,mutta näiden tuotteiden välillä on huomattaviapäällekkäisyyksiä.
Kokain men bortsett fra forskrivning av symptomlindrendemedikamenter, er det ingen bred enighet om hva som utgjørgod praksis på dette feltet. Behandlingen av crackbrukerekan være en særlig utfordring for behandlingsapparatet.
Vaikka metamfetamiinin käyttö on maailmanlaajuisestikasvava ongelma, Euroopassa tämän huumeen käyttö ontähän asti rajoittunut Tšekkiin.
Problematisk bruk av narkotika, heroinbruk og sprøytebruk
Kokaiini liity opiaattien käyttöä, ovat harvinaisia, mutta saattavatolla lisääntymässä.
Heroin- og sprøytebruk utgjør den største komponenten av EONNs indikatorer på problematisk narkotikabruk.Denne indikatoren er et sammensatt måleredskap utformetfor å bidra til å vurdere størrelsen på det kroniskenarkotikaproblemet som hovedsakelig er skjult.
Farmakologistenhoitomuotojen tehokkuutta pyritään parantamaan, mutta josei oteta huomioon oireiden helpottamiseen tarkoitetunlääkkeen määräämistä, ei ole selkeää yhteisymmärrystäsiitä, mikä on hyvä käytäntö tällä alalla.
Anslag overproblematisk bruk av narkotika ligger fra 2 til 10 tilfellerper 1000 av den voksne befolkningen.
Erityisesti crackkokaiinin käyttäjien hoito tarjoaa usein haasteitahoitokeskuksille.
Anslag over antallpersoner med problematisk bruk av narkotika, variererbetydelig fra land til land og innenfor hvert enkelt land.Tallene fra Danmark, Italia, Luxembourg, Portugal og Storbritannia er relativt høye.
Huumeiden ongelmakäyttö, heroiinin käyttö jäsuonensisäinen huumeidenkäyttö
Nyere undersøkelser tyder på at mellom 0,5% og 6%avalle voksne har brukt kokain en eller annen gang(livstidsprevalens).
Tuoreet tutkimukset osoittavat, että 0,5–6 prosenttiaaikuisista on joskus käyttänyt kokaiinia (kerran käyttäneidenmäärä).
Blant unge voksne (15–34 år) variererlivstidsprevalensen generelt mellom 1% til 10%.
Nuorissa aikuisissa (15–34-vuotiaiden) kerrankäyttäneitä on yleensä 1–10 prosenttia.
Dette betyr at prevalensenfor nyere bruk av kokain i Spania og Storbritannia nå er likprevalensen i USA, selv om livstidsprevalensen fortsatt erlavere.
Tämä tarkoittaa sitä, että kokaiinia hiljattainkäyttäneiden määrä Espanjassa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa on nykyään samalla tasolla kuin USA:ssa, vaikka kerran käyttäneiden määrät ovat yhäalhaisempia.
Kokaintrender er vanskelige å spore på nasjonaltplan, men dataene som foreligger, tyder på at nyerekokainbruk blant ungdom har hatt en viss økning i Danmark, Tyskland, Spania, Nederland og Storbritannia.Hellas, Irland, Italia og Østerrike rapporterer også om øktbruk, basert på lokale eller kvalitative kilder.
Kokaiinin käytön suuntauksia on vaikeaselvittää kansallisella tasolla, mutta saatavilla olevat tiedotviittaavat siihen, että hiljattain kokaiinia käyttäneidennuorten määrä on lisääntynyt jonkin verran Tanskassa,Saksassa, Espanjassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa, ja myös Kreikka, Irlanti, Italia ja Itävaltaovat raportoineet käytön lisääntymisestä paikallisten tailaadullisten lähteiden pohjalta.
I perioden mellom 1997 og 2002 gikk antalletkokainbeslag opp i alle land unntatt Tyskland og Italia.
Heroiinin käyttö ja suonensisäinen huumeidenkäyttö ovat EMCDDA:n ongelmakäyttöä koskevan indikaattorin tärkeinelementti.
Nårdet er mulig å gjennomføre en fullstendig analyse, vil denifølge trender fra tilgjengelige data, mest sannsynlig avsløreat antallet beslag på EU-nivå gikk opp igjen i 2002.
Tämä indikaattori on yhdistelmämittari, jonkaavulla pyritään arvioimaan suurelta osin piilossa olevankroonisen huumeongelman laajuutta.
Problembrukere i Europa ser ut til å bli en mer heterogengruppe. I mange land var de fleste problembrukeretradisjonelt kjennetegnet av heroinbruk, men blandingsbrukog bruk av sentralstimulerende midler blir mer og mervanlig.
Huumeidenongelmakäyttöä koskevat arviot vaihtelevat välillä 2–10 tapausta tuhatta aikuista kohden väestössä.Huumeongelmaisen väestön laajuutta koskevat arviotvaihtelevat maittain ja maiden sisällä.
Selv om det er vanskelig å gjøre anslag, ser det uttil at heroinbruken er relativt stabil i mange land, og atrekruttering av nye brukere (forekomst) har faltsammenlignet med situasjonen i 1990-årene.
Melko korkeita lukujaovat ilmoittaneet Tanska, Italia, Luxemburg, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Data frastudier av brukere av sprøyterom viser f.eks. at røyking avkokain er særlig utbredt blant kvinnelige sexarbeidere.
Euroopan ongelmakäyttäjistä näyttää olevanmuodostumassa entistä heterogeenisempi ryhmä.
Selvom kokainrøyking sjeldent forekommer i befolkningengenerelt, er det forbundet med større risiko for helsemessigeog sosiale problemer.
Monissamaissa tyypillinen ongelmakäyttäjä on perinteisesti ollutheroiinin käyttäjä, mutta huumausaineiden sekakäyttö sekäpiristeiden käyttö on yleistymässä.
En begrenset opiatproduksjon skjer i europeiske land,hovedsakelig begrenset til produksjonen avvalmueprodukter som brukes lokalt. Nyere data viser ingenklare trender verken med hensyn til renheten eller prisen forheroin på gatenivå.
Vaikka arviointi onvaikeaa, vaikuttaa siltä, että heroiinin käyttö on pysynytmonissa maissa melko vakaalla tasolla, ja uusien käyttäjienmäärät ovat laskeneet 1990-luvun tilanteeseen verrattuna.Tämä analyysi ei välttämättä päde EU:n uusiin jäsenmaihin.
Kokain kan ogsåvære en medvirkende faktor til dødsfall som følge av hjerteog karproblemer, men disse tilfellene blir gjerne ikke fangetopp i det statistiske bevismaterialet.
Vaikka kokaiininpolttoonkin koko väestössä harvinaista, siihen liittyy erityisensuuri terveydellisten ja sosiaalisten ongelmien riski.
Behandlingsalternativene for brukere med kokainproblemerpleier som oftest å være generiske tilnæringsmåter, vanligvisuten en farmakologisk komponent.
Toksikologinen analyysi osoittaa, että joissakin maissahuumekuolemissa kokaiinia löytyy yleensä yhdessäopiaattien kanssa.
Det pågår arbeid for åforbedre effektiviteten ved farmakologiske intervensjoner,
Kokaiinista aiheutuvat kuolemat, joihin ei
Opiater er fortsatt den viktigste dødsårsaken forbundet medillegale stoffer i Europa.
Euroopan osuus maailman kaikesta takavarikoidustaheroiinista on vähän yli neljäsosa.
De fleste overdoseofreerungemenn i midten eller slutten av 20-årene eller tidligi30-årene, selv om alderen på ofrene synes å værestigende.
EU:ssa takavarikoidunheroiinin määrissä ei ole havaittavissa mitään selkeääsuuntausta, ja kaiken kaikkiaan määrät näyttävät pysyvänmelko vakaina.
Variasjonen landene imellom er betydelig, mengenerelt sett økte i hele EU i perioden fra 1980 til 1990narkotikarelaterte dødsfall. Fra 2000 til 2001 rapportertemange land en nedgang i antallet narkotikarelaterte
Sekä takavarikoitujen määrien ettätakavarikkojen lukumäärien osalta suurimmat luvut ilmoitti Yhdistynyt kuningaskunta, ja perässä tuli Espanja.
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge dødsfall, og resultatet på EU-nivå var det en liten, menstatistisk signifikant nedgang i rapporterte dødsfall, fra8838 til 8306.
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
å øke overlevelsen blant brukerne, som f.eks.hospitser/dagsentre og tilbud innenforprimærhelsetjenesten.
Euroopan maissa tuotetaan vain vähän opiaatteja, jatuotanto rajoittuu lähinnä paikallisesti käytettäviinunikonkorsituotteisiin.
En annen viktig trend er mer fleksibleåpningstider. Tre medlemsstater tilbyr sprøyterom, og EEONhar i 2004 utgitt en detaljert undersøkelse om dissetilbudene.
Viimeaikaisten tietojen pohjalta ei olehavaittavissa selkeitä suuntauksia sen paremmin heroiininpuhtaudessa kuin sen katukauppahinnassakaan.
Noe som har vekket bekymring, er de siste rapportene omsmugling av fentanyl, et syntetisk opiat som kan være hele100 ganger sterkere enn heroin.
huumausaineiden käyttäjistä vähintään neljäsosalla jajoissakin tapauksissa lähes kaikilla oli viruksen vasta-aineitakehossaan.
I den senere tid er detrapportert om beslag i en del av landene rundt Østersjøenog i Den russiske føderasjon.
Joissakin tapauksissa C-hepatiitin ja HIV:ntartuntamäärien välillä voitiin havaita suora korrelaatio.Myös B-hepatiitti on yhä yleinen suonensisäistenhuumausaineiden käyttäjillä Euroopassa, vaikka rokoteonkin saatavilla.
I Estland dukket fentanyl opppå narkotikamarkedet som erstatning for heroin i slutten av2001, og i Finland ble en stor forsendelse av metylfentanylbeslaglagt i 2002.
Joitakin Baltian maita ehkä lukuunottamatta tuberkuloosin yleisyys suonensisäistenhuumausaineiden käyttäjillä on EU-maissa yhä alhainen,mutta joissakin EU:n naapurimaissa tartuntamäärät ovatkorkeat.
En eller annen form forsubstitusjonsbehandling er fortsatt det dominerendebehandlingstilbudet for denne gruppen, selv omtilgjengeligheten av denne typen behandling er begrenset ide nye medlemsstatene og stoff-frie behandlingsregimerfortsatt er vanlig.
Joka vuosi ilmoitetaan8000–9000 kuolemaan johtanutta yliannostapausta,mutta todellinen luku on melko varmasti suurempi.Useimmat uhrit ovat 25–30-vuotiaita tai 30–35-vuotiaitanuoria miehiä, joskin kuoliniät näyttävät olevannousemassa.
Det bør også påpekes at brukere i Dentsjekkiske republikk, Finland og Sverige som injisereramfetamin, utgjør en betydelig andel av de som er underbehandling.
Vaikka maiden sisällä esiintyy merkittäväävaihtelua, yleisesti ottaen huumausaineisiin liittyvätkuolemat lisääntyivät tasaisesti koko EU:ssa 1980- ja 1990-luvuilla.
Studier av heroinbrukere under behandling tyder på at deter stor forskjell landene imellom når det gjelder i hvilkengrad brukere injiserer eller røyker stoffet.
Yleisesti ottaen investoinnit suonensisäistenhuumausaineiden käyttäjille suunnattuihin neulojen jaruiskujen vaihto-ohjelmiin ovat lisääntyneet kaikkialla EU:ssa.
I nyebehandlingssøknader fra heroinbrukere rapporterer underhalvparten nå injisering, og i enkelte land ser injisering uttil å bli mer og mer uvanlig.
Viro ja Latvia ovat nopeasti lisänneet tämän alanpalvelujaan, ja joitakin vaihto-ohjelmia on otettu käyttöönmyös Pohjois-Irlannissa ja Flanderissa (Belgiassa).Joissakinmaissa, joissa on jo vakiintuneita neulojen- jaruiskujenvaihto-ohjelmia, jaettujen ruiskujen määrä onkuitenkin laskenut, mikä saattaa johtua suonensisäisenkäytön yleisyyden laskusta.
Andre steder, og spesielt, menikke utelukkende, i de nye medlemsstatene, er injiseringfortsatt normen blant heroinbrukere.
Tärkeimpiä suuntauksia matalankynnyksen palveluiden kehittämisessä ovat parempiintegrointi muihin henkiinjäämiseen tähtääviin palveluihin,kuten ensisuojiin ja perusterveydenhuoltopalveluihin, jajoustavammat aukioloajat.
Generelle anslag overutbredelsen av injeksjonsbruk av narkotika er fra to til sekstilfeller per 1000 av den voksne befolkningen.
Kolmessa jäsenvaltiossatarjotaan piikitystiloja, ja vuonna 2004 EMCDDA julkaisinäitä tiloja koskevan yksityiskohtaisen tutkimuksen.
HIV-epidemien sprer seg i en del av de nye medlemsstatenei EU og i tilgrensende land selv om prevalenstallene i EU-landene varierer mye.
Huolestuttava piirre viimeaikaisessa kehityksessä on ollutfentanyylikauppa.
I Vest-Europa trues en tilsynelatendestabilisering eller nedgang i HIV-prevalens av bekymringer iforbindelse med en del nye lokale utbrudd som harforekommet siden midten av 1990-tallet, og de vedvarendehøye forekomstene funnet i enkelte populasjoner.
Fentanyyli on heroiinia sata kertaavoimakkaampi synteettinen opiaatti.
Tilgjengelige data om de som søker hjelp fornarkotikaproblemer, tyder på at kjennetegnene på dehjelptrengende varierer mer.
Ilmoitusten mukaan sitäon takavarikoitu viime aikoina monissa Itämeren valtioissaja Venäjän federaatiossa.
I tillegg til sprøytebruk og ikkeinjiserende bruksmåter av heroin rapporteres det om enrekke problemer knyttet til blandingsbruk og bruk avsentralstimulerende midler og cannabis.
Virossa fentanyyli ilmestyihuumausainemarkkinoille heroiinin korvikkeena vuoden2001 lopussa, ja Suomessa takavarikoitiin vuonna 2002huomattava metyylifentanyylierä.
Utbredelsen av hepatitt C (HCV) er fortsatt høy blantsprøytebrukere i Europa, og studier viser at fra en firedel tilnesten alle sprøytebrukerne som deltok i undersøkelsen, harantistoffer mot viruset. I enkelte tilfeller er det en direktekorrelasjon mellom utbredelsen av HCV- og HIV-viruset.Hepatitt B-infeksjoner er også vanlig blant sprøytebrukere i Europa, til tross for at vaksinasjon er tilgjengelig.
Useimmissa jäsenvaltioissa huumausaineisiin liittyvä hoitoon pääasiassa opiaattien käyttöön tai opiaattien lisäksiuseamman huumausaineen käyttöön liittyvää hoitoa.Jonkinlainen korvaushoito on yhä yleisin tämän ryhmänterapiavaihtoehto, vaikka uusissa jäsenvaltioissakorvaushoitoa on saatavilla rajoitetusti ja huumeettomathoitojärjestelmät ovat yhä yleisiä.
Med Debaltiske landene som et mulig unntak, er prevalensen avtuberkulose blant sprøytebrukere i EU-landene fortsatt lav,men forekomsten av tuberkulose er høy i noen av landenesom grenser til EU.
On myös huomautettava,että Tšekissä, Suomessa ja Ruotsissa merkittävä osahuumehoitojen saajista on amfetamiinien suonensisäisiäkäyttäjiä.
Det erkjennes nå i stadig større grad atbehandlingstilbudene må integreres med andre helsetilbud,og framfor alt de tjenestene som tilbys marginaliserte ogsosialt vanskeligstilte målgrupper.
Hoitoon hakeutuneista heroiininkäyttäjistä tehtyjentutkimusten perusteella eri maiden välillä on merkittäviäeroja siinä, missä määrin ainetta käytetään suonensisäisestija missä määrin polttamalla.
Det er spesieltutfordrende å finne effektive tilbud for slike som både haret narkotikaproblem og et psykiatrisk helseproblem.
Uusista hoitoon hakeutuvistaheroiininkäyttäjistä alle puolet ilmoittaa käyttävänsä ainettasuonensisäisesti, ja joissakin maissa suonensisäisen käytönsuosio näyttää laskevan.
Dettetemaet belyses i det utvalgte aspektet som omhandlersamtidig forekomst av psykiatriske og stoffrelaterte lidelser.
Muissa maissa, ja erityisesti muttaei ainoastaan uusissa jäsenvaltioissa, heroiininkäyttäjätkäyttävät yhä ainetta pääasiassa suonensisäisesti.Kokonaisarviot suonensisäisen käytön yleisyydestä ovat2–6tapausta tuhatta aikuista kohden.
Generelt sett ser det ut til at investering i sprøytespiss/sprøytebytteprogrammer for problembrukere har økt overhele EU.
HIV-epidemia leviää joissakin EU:n uusissa jäsenvaltioissaja naapurimaissa, vaikka yleisyys eri EU-maissa vaihteleesuuresti.
Estland og Latvia har raskt utvidet tjenestene pådette området, og sprøytespiss-/sprøytebytteprogrammerhar også blitt innført i Nord-Irland og Flandern (Belgia).
Länsi-Euroopassa HIV:n levinneisyys näyttäävakiintuneen tai laskeneen, mutta huolta aiheuttavat jotkin1990-luvun puolivälin jälkeen todetut uudet paikallisetesiintymät sekä joissakin väestönosissa havaittavat korkeattartuntamäärät.
Inoen av landene som har opprettet programmer, harantallet utdelte sprøyter falt, noe som muligens gjenspeilerlavere nivå av sprøytebruk. Lavterskeltjenestene blir nå iøkende grad integrert med andre tjenester som tar sikte på
C-hepatiitin (HCV) tartuntamäärät ovat yhä korkeat Euroopassa suonensisäisten huumausaineiden käyttäjillä, jatutkimukset osoittavat, että tutkituista suonensisäisten
Anslag overlivstidsprevalens av narkotikabruk blant fanger varierermellom 22% og 86%, avhengig av fengselspopulasjonen,
Sitä, missä määrintämä johtuu ilmoituskäytännön muutoksista, laajentuneestapalvelutarjonnasta tai muutoksista hoidon tarvitsijoiden
En kort oversikt over narkotikasituasjonen i Europa anstalt og land.
Huumausaineiden käyttäjät ovat muuhun väestöönnähden yliedustettuina vankiloissa.
Fengslene har en relativt høy utbredelse avsprøytebruk og er dermed miljøer med høy risiko forspredning av smittsomme sykdommer.
Arviot kerrankäyttäneiden määristä vaihtelevat 22:n ja 86:n prosentinvälillä vankiaineksen, rangaistuslaitoksen ja maan mukaan.
Tiltak for å bekjempedette har omfattet innføringen av substitusjonsbehandlingog sprøytespiss/sprøytebytteprogrammer i fengsler.Nasjonale helsevesen og velferdssystemer erkjenner i stadigstørre grad helsefarene forbundet med narkotikabruk i fengsler, som forsterkes av begrenset tilgang til tjenestersamt isolasjon av fengselshelsetjenesten fra det ordinærehelsevesenet.
Koska huumausaineiden suonensisäinen käyttöon vankiloissa melko yleistä, ne ovat ympäristöjä, jossatartuntatautien leviämisriski on suuri. Tätä on pyrittytorjumaan muun muassa järjestämällä vankiloissakorvaushoitoa ja neulojen- ja ruiskujenvaihto-ohjelmia.Kansallisissa terveys- ja sosiaalijärjestelmissä on alettuentistä enemmän käsitellä vankiloissa tapahtuvanhuumausaineiden käytön terveysvaikutuksia.
Nytenkning innen straffepolitikken har ført tilat det er innført alternativer til fengselsstraff, ognarkotikabrukere overføres til halvtvungen behandling ellersamfunnstjeneste ut fra antakelsen at deres behov vil blibedre ivaretatt med slike tiltak.
Asiaanliittyy palvelujen rajoitettu saatavuus sekä se, ettävankilan terveydenhuoltopalvelut toimivat erillääntavanomaisesta terveydenhuoltojärjestelmästä.Rikosoikeuspoliittisten muutosten myötä käyttöön otetuillavaihtoehtoisilla rangaistusmuodoilla ohjataanhuumausaineiden käyttäjiä käytännössä lähespakolliseen hoitoon tai yhdyskuntapalveluun, koskanäiden toimien oletetaan palvelevan paremmin heidäntarpeitaan.
Kapittel 1Politikk og lovgivning – nye utviklinger
Luku 1Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä
I juni 2003 vedtok Ministerrådet en rekommandasjon medtittelen ‘Forebygging og reduksjon av helseskade forbundetmed narkotikaavhengighet’, et dokument som ble utarbeidetpå initiativ fra Europakommisjonen i mai 2002.
Ministerineuvosto antoi kesäkuussa 2003 suosituksen”huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveyshaittojenehkäisemisestä ja vähentämisestä” Euroopan komissiontoukokuussa 2002 tekemän aloitteen perusteella.
Dennerekommandasjonen representerer et virkelig gjennombrudd,fordi det er første gang Kommisjonen, påfolkehelseområdet, har vedtatt en rekommandasjon somgjelder narkotika.
Tämäteksti on merkittävä saavutus ja ensimmäinen huumeitakoskeva EY:n suositus kansanterveyden alalla.
Nærmere bestemt tar rekommandasjonensikte på å redusere helseskadene forbundet mednarkotikaavhengighet(2).
Erityisestisillä pyritään vähentämään huumausaineriippuvuuteenliittyviä terveyshaittoja (2).
Mange medlemsstater harallerede innarbeidet konklusjonene fra dette dokumentet isine nasjonale narkotikastrategier.
Monet jäsenvaltiot ovat jo liittäneet tämän asiakirjan sisällön kansallisiinhuumausainestrategioihinsa.
Dokumentet anbefaler følgende målsettinger:
Asiakirjassa suositellaan seuraavaa:
Medlemsstatene bør, for å sikre et høyt helsevernnivå,bestemme at forebygging av narkotikaavhengighet ogreduksjon av narkotikarelaterte risikoer skal være etfolkehelsepolitisk mål, og utarbeide og gjennomføretilsvarende omfattende strategier.
Jäsenvaltioiden olisi terveyden suojelun korkean tasonturvaamiseksi asetettava kansanterveyden alallatavoitteeksi huumausaineiden väärinkäytönehkäiseminen ja siihen liittyvien riskien vähentäminensekä laadittava ja toteutettava asianmukaisia kattaviastrategioita.
Dette kapitlet beskriver hva som i den senere tid har skjeddpå det narkotikapolitiske området i EU sett under ett og iden enkelte medlemsstat.
Tässä luvussa kuvataan huumepolitiikan kehitystä koko EU:ssa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa.
I de fleste tilfeller beskrivesendringer som har funnet sted i løpet av 2003, altsåhalvveis i EUs handlingsplan mot narkotika 2000–2004.Medlemsstatene hadde også frist til 2003 for ågjennomføre en midtveisevaluering av sin innsats for åutarbeide og gjennomføre en nasjonal strategi fornarkotikakontroll, i samsvar med Erklæringen omretningsgivende prinsipper for reduksjon av etterspørselenetter narkotika, fra FNs Generalforsamlings spesialsesjon(UNGASS)(1) om narkotikasituasjonen i verden i 1998.Ettersom EUs handlingsplan for 2000–2004 avsluttes i år,kan det være på sin plass å se nærmere på hva som ergjort så langt når det gjelder evalueringen avhandlingsplanen.
Useimmiten tiedotperustuvat muutoksiin vuonna 2003, jolloin alkoi EU:nhuumausaineita koskevan toimintasuunnitelman(2000–2004) toinen puolisko. Lisäksi kansallistenviranomaisten piti vuoteen 2003 mennessä toteuttaaväliarviointi, joka koskee niiden edistymistä kansallisenhuumevalvontastrategian kehittämisessä ja toteuttamisessa,kuten vuonna 1998 maailman huumeongelmaakäsitelleessä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksenerityisistunnossa (UNGASS) (1) huumeiden kysynnänvähentämisen periaatteista annetussa julistuksessa todetaan.EU:n toimintasuunnitelman (vuosiksi 2000–2004) päätteeksion paikallaan pohtia edistymistä, jota on tapahtunuttoiminnan arvioinnissa.
EONN deltar fullt og aktivt i denneprosessen, som – det er i hvert fall det vi håper – skal gjøredet lettere å utforme en forsvarlig politikk pånarkotikaområdet. Det er spesielt ut fra dette perspektivet atstrategier of utvikling innen lovgivningen, både nasjonalt ogpå EU-plan, vil bli gjennomgått.
EMCDDA osallistuu täysimääräisestija aktiivisesti tähän prosessiin, joka toivottavasti helpottaajärkevää päätöksentekoa huumausaineiden alalla.Strategioita ja lainsäädännön kehitystä tarkastellaanpääasiassa tästä näkökulmasta sekä kansallisella tasollaettä EU:n tasolla.
Utviklingen i EU
Kehitys EU:ssa
Medlemsstatene bør, for å oppnå en vesentlig nedgang iforekomsten av narkotikarelatert helseskade (som HIV,hepatitt B og C og tuberkulose) samt i antalletnarkotikarelaterte dødsfall, og som en integrert del avsin overordnede politikk for narkotikaforebygging og -behandling, etablere en rekke forskjellige tjenester ogtilbud som særlig tar sikte på risikoreduksjon.
Jäsenvaltioiden olisi osana kaikkea yleistähuumausaineiden väärinkäytön ehkäisyyn jahuumausaineiden käyttäjien hoitoon liittyvääpolitiikkaansa otettava käyttöön lukuisia erityyppisiä–erityisesti riskien vähentämiseen tähtääviä – toimiavähentääkseen tuntuvasti huumausaineiden aiheuttamiaterveyshaittoja (kuten HIV, B- ja C-hepatiitti sekätuberkuloosi) ja huumausaineiden aiheuttamiakuolemantapauksia.
I 2003 vedtok EU to nye rettsakter om narkotikaproblemet.Den ene rettsakten gjelder folkehelsen, den andre illegalhandel med narkotika.
Yhteisön tasolla annettiin vuonna 2003 kaksi uuttasäännöstä huumeongelman torjumiseksi. Toinen niistäkoskee kansanterveyttä ja toinen laitontahuumausainekauppaa.
Av andre saker som ble behandletpå EU-plan i 2003, kan nevnes tiltak som også tar hensyntil nye syntetiske stoffer, gjennomføringen avsamordningsaktiviteter og virkemidler samt EONNs rolle.
Muut EU:n tasolla vuonna 2003käsitellyt kysymykset liittyivät uusia synteettisiä huumeitakoskeviin toimiin, koordinointitoimien ja -välineidentäytäntöönpanoon sekä EMCDDA:n rooliin.
Medlemsstatene bør vurdere en liste over spesifisertetiltak med sikte på å utvikle hensiktsmessigeevalueringsverktøy for å øke effekten og effektiviteten avdet narkotikaforebyggende arbeidet samt reduserenarkotikarelaterte helserisikoer.
Jäsenvaltioiden olisi harkittava eriteltyätoimenpideluetteloa, jotta voitaisiin kehittääasianmukaista arviointia huumeiden ehkäisemisenvaikuttavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi sekähuumausaineisiin liittyvien terveysriskien vähentämiseksi.
Medlemsstatene bør innen to år etter at rekommandasjonenble vedtatt, rapportere til Kommisjonen omgjennomføringen av den, og deretter så ofte Kommisjonenanmoder om det.
Jäsenvaltioiden pitäisi raportoida komissiolle tämänsuosituksen täytäntöönpanosta kahden vuoden kuluessa senantamisesta ja myöhemmin komission pyynnöstä.
Dette vil sikre at gjennomføringen avrekommandasjonen kan følges opp på fellesskapsplan, ogat det deretter kan treffes hensiktsmessige tiltak for åoppfylle målsettingene i EUs handlingsplan mot narkotika.
Tämämahdollistaa suosituksen täytäntöönpanon seurannanyhteisön tasolla ja sittemmin asianmukaisten toimientoteuttamisen EU:n huumausaineita koskevantoimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi.
Den 23. september 2002 vedtok Europaparlamentet og Rådet et nytt Fellesskaps-handlingsprogram for folkehelsen(2003–2008), som er basert på tre generelle målsettinger:helseopplysning, rask reaksjon på helsetrusler samthelsefremmende arbeid gjennom analyser avhelsedeterminanter.
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät23.syyskuuta 2002 uuden kansanterveysalantoimintaohjelman (2003–2008), jonka perustana on kolmeyleistä tavoitetta: terveyttä koskevat tiedot, terveysuhkiinliittyvä nopea toiminta ja terveyden edistäminenpuuttumalla terveyteen vaikuttaviin tekijöihin.
Tiltak med tilknytning til helseopplysningog helsefremmende arbeid er særlig relevant fornarkotikaområdet.
Toimet, jotkaliittyvät terveyttä koskeviin tietoihin ja terveyden edistämisenstandardeihin, ovat erityisen merkittäviä huumeidentorjunnan alalla.
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Rammevedtaket vil tre i kraft samme dag som detoffentliggjøres i Den europeiske Unions Tidende, ogmedlemsstatene vil ha 18 måneder på seg til å treffe denødvendige tiltak for å etterkomme denne rettsakten.
Puitepäätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja jäsenvaltioilla on18 kuukautta aikaa ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tämänsäädöksen noudattamiseksi.
Rekommandasjonen anmoder dessuten EONN om å yte Europakommisjonen teknisk støtte til utarbeidelsen av enrapport i samsvar med EUs handlingsplan mot narkotikamed tanke på revisjon og oppdatering avrekommandasjonen.
Lisäksi suosituksessa esitetään, että EMCDDA antaisiteknistä tukea Euroopan komissiolle raportin valmistelemistavarten EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelmanmukaisesti ottaen huomioon kyseisen suosituksen tarkastusja päivitys.
Nye syntetiske stoffer
Uudet synteettiset huumausaineet
Som et ledd i arbeidet med å kontrollere de nye syntetiskestoffene vedtok Ministerrådet i november 2003 enbeslutning om kontrolltiltak og strafferettslige sanksjoner nårdet gjelder de nye syntetiske stoffene 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7og TMA-2.
Uusien synteettisten huumausaineiden valvontaa koskevassatehtävässään neuvosto teki marraskuussa 2003 päätöksenuusia synteettisiä huumausaineita 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 ja TMA-2 koskevista valvontatoimenpiteistä jarikosoikeudellisista seuraamuksista.
Disse stoffene, som ikke er oppført i noen avtilleggene til FN-konvensjonen av 1971 om psykotropestoffer, blir nå gjenstand for kontrolltiltak og straffansvar imedlemsstatene.
Nämä aineet, joita eiole merkitty vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineitakoskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksenluetteloihin, saatetaan nyt jäsenvaltioissavalvontatoimenpiteiden ja rikosoikeudellisten seuraamustenpiiriin.
Som en oppfølging av konklusjonene fra Det europeiskeråds særlige møte i Tampere, Finland, i 1999 og EUsstrategi og handlingsplan mot narkotika, la Europakommisjonen fram et forslag til Rådet og Europaparlamentet om et rammevedtak som fastsetter‘minstebestemmelser med hensyn til definisjonen avkriminelle handlinger og straff når det gjelder illegal handelmed narkotika’.
Tampereella vuonna 1999 pidetyn Eurooppa-neuvostonerityiskokouksen päätelmien mukaisesti sekä EU:nhuumausainestrategian ja huumausaineita koskevantoimintasuunnitelman perusteella Euroopan komissio tekineuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksenpuitepäätökseksi ”laittoman huumausainekaupanrikostunnusmerkistöjen ja seuraamustenvähimmäissäännöksistä”.
Ministerrådet kom i november 2003 framtil politisk enighet om dette første rammevedtaket påområdet narkotikahandel.
Ministerineuvosto pääsimarraskuussa 2003 poliittiseen sopimukseen tästäensimmäisestä huumausainekauppaa koskevastapuitepäätöksestä.
Rammevedtaket betraktes som etsentralt virkemiddel i kampen mot narkotikahandel ettersomdet i et utvidet EU blir stadig viktigere at medlemsstateneharmoniserer strafferammene for brudd på dennelovgivningen.
Tätä puitepäätöstä pidetään keskeisenävälineenä huumausainekaupan torjumisessa, sillähuumausainekauppaa koskevista rikoksista jäsenvaltioissamäärättävien seuraamusten lähentämisen merkitys korostuuentisestään laajentuneessa EU:ssa.
I oktober 2003 la Kommisjonen fram et utkast til rådsvedtaktil erstatning for Fellestiltaket av 1997 ominformasjonsutveksling, risikovurdering og kontroll med nyesyntetiske stoffer(3).
synteettisten huumausaineiden valvomisesta (3).
Dette initiativet kan sees i direktesammenheng med utfallet av den eksterne evalueringen av Fellestiltaket som Kommisjonen iverksatte med henvisning til Den europeiske unions handlingsplan mot narkotika2000–2004.
Tämä aloiteliittyy suoraan tulokseen yhteisen toiminnan ulkoisestaarvioinnista, jonka komissio teki huumausaineiden torjuntaakoskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman(2000–2004) määräysten mukaan.
Den foreslåtte nye rettsakten er ment åklargjøre alle definisjoner og prosedyrer samt utvidevirkeområdet til alle nye syntetiske stoffer og alle nyenarkotiske stoffer.
Ehdotettu uusioikeudellinen väline pyrkii selventämään määritelmiä jaulottumaan kaikkiin uusiin synteettisin huumausaineisiin jakaikkiin uusiin vastaaviin narkoottisiin aineisiin.
Grunnprinsippet for rammevedtaket er at medlemsstatenebør kriminalisere ikke bare handel med narkotika, menogså forsøk på, oppfordring til og medvirkning til handelmed narkotika.
Puitepäätöksen periaatteena on, että jäsenvaltioiden olisisäädettävä rangaistavaksi paitsi huumausainekauppa myössen yritys tai yllytys tai avunanto siihen.
Tiltakene rammevedtaket omfatter, er rettetmot narkotikasmuglere, kriminelle organisasjoner ogterroristorganisasjoner som finansierer illegal virksomhetmed midler fra denne handelen.
Puitepäätöksentoimenpiteet kohdennetaan huumausainekauppiaisiin sekärikollis- ja terroristijärjestöihin, jotka saavathuumausainekaupasta tuloja laittoman toimintansarahoittamiseen.
I november 2003 vedtok Kommisjonen også en melding omsamordningstiltak og virkemidler på narkotikaområdet i EU.Meldingen er basert på resultatene av en studie aveksisterende ordninger og mekanismer for samordning i medlemsstatene(4) som EONN har gjennomført i samarbeid med Kommisjonen.
Komissio antoi niin ikään marraskuussa 2003 tiedonannonkoordinointitoimista ja -välineistä huumeiden alalla EU:ssa.Tiedonanto perustuu EMCDDA:n yhteistyössä komissionkanssa toteuttamaan tutkimukseen, joka koskijäsenvaltioissa sovellettavia koordinointisäännöksiä ja
Rammevedtaket fastsetter sanksjoner mot enhver som pånoen måte er involvert i omsetningen av stoffer omhandlet i FNs konvensjoner og vedtak i EU: produksjon, tilbud omsalg, transport, distribusjon og besittelse eller kjøp medsikte på videresalg.
Tässä puitepäätöksessä määrätään seuraamuksia niille,jotka osallistuvat Yhdistyneiden Kansakuntienyleissopimusten ja EY:n päätösten soveltamisalaan kuuluvienaineiden kaupan mihin tahansa vaiheeseen: tuotantoon,myyntiin tarjoamiseen, kuljetukseen, jakeluun jahallussapitoon tai ostamiseen kauppaa varten.
Vedtaket anmoder landene om å sikreat ‘maksimal strafferamme for lovbruddene … skal væreminst ett til tre års fengsel’ eller mellom fem og ti årsfengsel dersom lovbruddet omfatter store mengdernarkotika eller de mest helseskadelige narkotiske stoffene.Kjernen i rammevedtaket er at det på EU-plan fastsetter enfelles definisjon på hva som betraktes som handel mednarkotika, samt anbefalte strafferammer for slike lovbruddinnenfor EU.
Siinäpyydetään maita varmistamaan, että ”rikoksista voidaanmäärätä rikosoikeudellisia seuraamuksia, jotka enimmilläänovat vähintään yhdestä kolmeen vuotta vankeutta” taiviidestä kymmeneen vuotta vankeutta, kun rikos koskeesuuria huumausainemääriä tai terveydelle kaikkeinhaitallisimpia huumausaineita. Puitepäätöksessä annetaanyhteinen määritelmä huumausainekaupasta EU:n tasolla javahvistetaan suositeltavat seuraamukset tästä rikoksesta EU:ssa.
For å oppnå enighet mellom medlemsstatenevar det nødvendig å samordne de nasjonale definisjonenepå hva som betraktes som besittelse til eget bruk.
Yhteisymmärrykseen pääseminen jäsenvaltioidenkesken edellytti henkilökohtaisen käytön määritelmässäolevien kansallisten erojen ratkaisemista.
Derfor erlovbrudd som gjelder eget bruk av narkotika, slik dettedefineres i medlemsstatenes nasjonale lovgivninger,utelukket fra rammevedtaket.
Siksijäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä määritetythuumausaineiden henkilökohtaiseen käyttöön liittyvätrikokset on jätetty pois puitepäätöksestä.
I desember 2003 la Kommisjonen endelig fram et forslagom å endre regelverket som EONN er underlagt.
Joulukuussa 2003 komissio ehdotti EMCDDA:ta koskevanasetuksen uudelleenlaatimista.
Forslaget,som vil bli drøftet av Rådet i 2004, medfører endringer påflere områder: endring av grunnforordningene, endringersom skal styrke EONNs rolle i forhold til de nyebruksmønstrene for narkotika og utvidelsen av EU så velsom endringer som skal ta hensyn til EONNs rolle sombidragsyter til evalueringen av EUs handlingsplan motnarkotika.
Ehdotusta käsitelläänneuvostossa vuonna 2004. Se kattaa useita alueita, kutenmuutokset perusasetukseen, muutokset, joiden tavoitteenaon vahvistaa EMCDDA:n roolia uusienhuumeidenkäyttömuotojen ja EU:n laajentumisenyhteydessä, sekä muutokset, joilla otetaan huomioon EMCDDA:n rooli EU:n huumausaineita koskevantoimintasuunnitelman arvioinnissa.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning – nye utviklinger
Luku 1: Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä
Figur 1: Bredden i ‘nasjonale narkotikastrategier’
Kansalliset politiikat
Narkotikaprogram
Huumeohjelma
Trendenvidereføres i 2003 (tabell 1). I 2003 vedtok Danmark,Tyskland, Litauen og Slovenia egne narkotikaplaner og
Kuten viimevuotisessa vuosiraportissa todettiin, ”kansallisenhuumausainestrategian” hyväksyminen jäsenvaltioissa oli EU:n huumepolitiikan kulmakivi, ja tämä suuntaus jatkuivuonna 2003 (kaavio 1).
-programmer, og Estland og Frankrike(6
2004 Virossa, Ranskan (6
) forventes å komme etter i 2004.
) on tarkoitus seurata perässä.
Da vil det totale antall medlemsstatersom har iverksatt en narkotikapolitikk med hjemmel i enoverordnet nasjonal narkotikastrategi være oppe i 21 av til sammen 25 land (22 av 26 hvis vi tar med Norge)(7
Tuolloin huumepolitiikkaa harjoitetaan kattavankansallisenhuumausainestrategian puitteissa yhteensä21:ssä 25 jäsenvaltiosta (22:ssa 26 maasta, jos Norja lasketaan mukaan) (7
) og innenfor et klart definert geografisk område, gir ossmulighet til å sammenligne fenomenet i de ulikemedlemsstatene og få et perspektiv som omfatter hele EU.
) ja tarkasti määritetyllä maantieteellisellä alueella, on mahdollista vertailla ilmiötä eri jäsenvaltioissaja saada siihen EU:n laajuinen näkökulma.
Innledningsvis kan vi si at det blir stadig vanligere med enholistisk tilnærming til narkotikapolitikken, som omfatterbåde etterspørsels- og tilbudsreduserende aktiviteter – en
Ensiksikin huumepolitiikkaan omaksutaan yhä useamminkokonaisvaltainen lähestymistapa, joka kattaa sekä kysyntääettä tarjontaa vähentävät toimenpiteet, toisin sanoen
Dette finner vi igjen i alle
Kaikissa tutkituissa
Merknader:Det teoretiske skillet mellom en narkotikapolitikk, en nasjonal narkotikastrategi(som bør fastlegge generelle prinsipper i tillegg til ramme og retning) og enhandlingsplan (som iverksetter strategien og fastsetter detaljerte, konkrete tiltak)blir ikke alltid opprettholdt i de forskjellige nasjonale dokumentene.
Teoreettinen ero huumepolitiikan, kansallisen huumausainestrategian (jossatulisi määritellä yleiset periaatteet, puitteet ja suunta) ja toimintasuunnitelman (jossa strategia siirretään toimintaan esittämällä tarkoin määriteltyjä toimia) välillä ei tule aina esiin erilaisissa kansallisissa asiakirjoissa.
På grunnav variasjonene landene imellom beskriver vi de nasjonale strategiskedokumentene slik disse presenteres offisielt, uten å gjøre noe forsøk på åsamordne definisjoner eller trekke sammenligninger.Kilde:Medlemsstatenes nasjonale strategier.
Maidenvälillä vallitsevien erojen takia kuvailemme kansalliset strategia-asiakirjatsiten kuin ne on virallisesti esitetty, emmekä yritä yhtenäistää määritelmiä taitehdä vertailuja.Jäsenvaltioiden kansalliset strategiat.
sentralt (de fleste EU-land har nasjonalesamordningsorganer og nasjonale koordinatorer(11)), selvom dette skjer i nært samarbeid med regionale og lokaleorganer.
Toiseksi koordinoinnin merkityson korostunut. Kansallisia huumausainestrategioitakoordinoidaan yhä enemmän keskitetysti (useimmissa EU-maissa on kansallisia koordinointiviranomaisia ja kansallisiakoordinaattoreita(11)), tosin tiiviissä yhteistyössä alueellistenja paikallisten viranomaisten kanssa.
For det tredje blir det lagt større vekt på å etableretiltak i felten samt på å bruke kartlegging og vurdering avgjennomføringen som verktøy for å sikre ansvarlighetoverfor beslutningstakerne (se utvalgte aspekter:Evaluering,s. 75).
Kolmanneksitoimenpiteiden toteuttamiseen paikan päällä sekätäytäntöönpanon seurantaan ja arviointiin kiinnitetäänentistä enemmän huomiota, koska näin voidaan varmistaapäättäjien vastuuvelvollisuus (ks. arviointia käsitteleväerityiskysymys s.75).
Det er imidlertid store forskjeller både i struktur og innholdhva angår de ‘nasjonale narkotikastrategiene’. Foreksempel er det stor variasjon i detaljnivået og vekten som
Jotkinasiakirjat on jäsennetty siten, että esitettyjä toimia ja yleistätäytäntöönpanoa on mahdollista seurata; toiset asiakirjateivät ole näin yksityiskohtaisia, vaan niissä esitetään yleisiätavoitteita sitomatta niitä toiminnallisiin tavoitteisiin,
Fordi strukturen og innholdet i de nasjonale narkotikastrategiene er så varierende fra et land til et annet, er det ikke gjort noe forsøk i denne rapporten påå harmonisere definisjoner og konsepter.
Koska kansallisten huumausainestrategioiden rakenne ja sisältö vaihtelevat suuresti eri maissa, tässä raportissa ei pyritä yhdenmukaistamaan määritelmiäja käsitteitä.
Av de 25 medlemsstatene i EU er det bare fire som (ennå) ikke har rapportert om noen såkaltnasjonal narkotikastrategi, nemlig Kypros, Latvia, Malta og Østerrike.
EU:n 25jäsenvaltiosta ainoastaan neljä ei (vielä) raportoi ns. kansallisestahuumausainestrategiasta: Kypros, Latvia, Malta ja Itävalta.
Kypros og Latvia er i ferd med å utarbeide en narkotikastrategi.
Kyproksessa ja Latviassa valmistellaan huumausainestrategiaa.
I Østerrike har hverprovins sin egen plan selv om landet ikke har noen føderal narkotikastrategi.Se tabell 2 OL: Foreliggende ‘nasjonale narkotikastrategier’ i EU-landene.Dette gjelder også Nederland, som har dokumentert sin narkotikapolitikk i det politiske notatet Drug policy in the Netherlands: continuity and change(Narkotikapolitikk i Nederland: kontinuitet og forandring) (1995) og en rekke oppfølgingsdokumenter (XTC 2001, Kokain 2002, Cannabis 2004).Prinsippet om en balansert tilnærming ble fastsatt i UNGASS’ politiske erklæring fra 1998: ‘det skal være en balansert tilnærming mellometterspørselsreduksjon og tilbudsreduksjon, som skal virke gjensidig forsterkende, i en integrert tilnærming til en løsning på narkotikaproblemet’.
Itävallassa kullakin osavaltiollaon oma suunnitelmansa, mutta liittovaltiokohtainen huumausainestrategia puuttuu.Ks. taulukko 2 OL: Nykyiset ”kansalliset huumausainestrategiat” huumausaineiden alalla EU-maissa.Mukaan lukien tällä aikavälillä Alankomaat, joka dokumentoi huumausainepolitiikkaansa toimintalinjamuistiossa Drug policy in the Netherlands: continuityand change(1995) ja erilaisissa seuranta-asiakirjoissa (XTC 2001, Cocaine 2002, Cannabis 2004).Tasapainotetun lähestymistavan periaate hyväksyttiin UNGASS:n vuonna 1998 antamassa julistuksessa.
I dettekapitlet gjøres det intet forsøk på å vurdere i hvilken grad medlemsstatene har oppnådd en slik ‘balansert tilnærming’.
Sen mukaan kysynnän vähentämisen ja tarjonnanvähentämisen välillä otetaan käyttöön tasapainotettu lähestymistapa siten, että kumpikin vahvistaa toinen toistaan huumeongelman ratkaisemista koskevanyhtenäisen lähestymistavan mukaisesti.
Det slås bare fast at en sliktilnærming blir viet stadig mer oppmerksomhet.For nærmere opplysninger, se http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360.
Tässä luvussa ei pyritä arvioimaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat omaksuneet ”tasapainotetun lähestymistavan”,vaan siinä lähinnä vain todetaan, että tällaiseen lähestymistapaan kiinnitetään yhä enemmän huomiota.Lisätietoja: ks. http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360.
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge hele tatt (Tabell 1).
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa ole lainkaan määritelty sen kestoa (taulukko 1).
Det er i denne sammenheng enforbindelse mellom ‘nasjonale narkotikastrategier’ og EUshandlingsplan mot narkotika bør vurderes.
Tältä osinolisikin pohdittava ”kansallisten huumausainestrategioiden”ja EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelmanvälistä yhteyttä.
Forskjellene når det gjelder innhold, kan gjenspeile ulikepolitiske målsettinger eller det at narkotikasituasjonen erforskjellig fra land til land.
Sisältöerot voivat perustua erilaisiin poliittisiin tavoitteisiintai huumeilmiön kansallisten piirteiden eroihin.
I denne rapporten omtaler vi toav de viktigste områdene hvor vi finner forskjeller, nemlighvilke stoffer som omfattes, og hovedmålet for strategiene.
Seuraavassakäsitellään kahta oleellisinta eroa: strategioiden piiriinkuuluvia huumausaineita ja niiden päätavoitetta.
Selv om begrepene handlingsplan, program ogstrategi kan brukes om hverandre(12), gjenspeiler de ikkenødvendigvis forskjeller i politiske målsettinger elleragendaer.
Vaikka termejätoimintasuunnitelma, ohjelma ja strategia voidaan käyttääsekaisin (12), ne eivät kuitenkaan välttämättä heijasta erojapoliittisissa tavoitteissa tai päämäärissä.
Et annet aspekt som varierer fra en medlemsstat til enannen, er tidsrammen som er satt for den nasjonalenarkotikastrategien.
Kansallisissa huumausainestrategioissa keskitytään yleensäluokiteltuihin huumeisiin, mutta monessa asiakirjassakäsitellään myös ns. laillisia huumeita, pääasiassa alkoholiaja tupakkaa, varsinkin valistuksen, ehkäisevän työn jahoidon kannalta (taulukko 2).
De fleste landene har vedtatt entidsramme på 3–5 år, men i noen land omfatter strategien8–10 år, mens andre igjen ikke har noen tidsramme i det
Joissakin maissa toteutetaanjopa erityistoimia ja -hankkeita, kun taas muissa maissa
Selv om nasjonale narkotikastrategier typisk fokuserer påillegale rusmidler, omfatter mange dokumenter også såkaltelovlige rusmidler, hovedsakelig alkohol og tobakk, særlig iforbindelse med opplæring, forebygging og behandling(Tabell 2).
Myös kansallisten huumausainestrategioiden kestotvaihtelevat jäsenvaltioittain.
I noen land gir dette seg utslag i konkrete tiltakog prosjekter, mens andre land bare nevner ‘lovlige
Useimmissa maissa strategiankesto on 3–5 vuotta; joissakin maissa strategia kattaakuitenkin 8–10 vuoden ajanjakson, ja joissakin maissa ei
Tabell 1: Tidsramme for ‘nasjonale narkotikastrategier’
Taulukko 1: ”Kansallisten huumausainestrategioiden” kesto
Den europeiske union
Euroopan unioni
Ingen angivelse av tidsramme
Kestoa ei ole määritelty
Fram til 2003 med føringer fram mot 2008
Vuoteen 2003 asti ja mahdollisuus jatkaa vuoteen 2008
(1) Ingen angivelse av tidsramme
(1) Kestoa ei ole määritelty
Skravering representerer tidsrommet som dekkes av den ‘nasjonale narkotikastrategien’: (1) og (2) viser til suksessive ’strategier’.
Tummennettu alue kuvaa ”kansallisen huumausainestrategian” kattamaa ajanjaksoa: (1) ja (2) viittaavat perättäisiin ”strategioihin”.
En narkotikastrategi kan defineres som et ‘samlende tema, en ramme for fastleggelse, sammenheng og retning’, og en handlingsplan som en ‘plan eller etprogram for detaljerte, konkrete tiltak’ (Strategier og samordning på narkotikaområdet i Den europeiske union, en deskriptiv gjennomgang), november2002: http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
Huumausainestrategia voidaan määritellä ”yhteiseksi aiheeksi, toimintakehykseksi, yhtenäisyydeksi ja suunnaksi” ja toimintasuunnitelma ”yksityiskohtaisiaerityistoimia sisältäväksi hankkeeksi tai ohjelmaksi” (Strategies and coordination in the field of drugs in the European Union, a descriptive review,marraskuu 2002: http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1354).
I mange land hvor alkohol ogsåomfattes av ‘narkotikastrategien’, har de også en nasjonalhandlingsplan mot alkohol.
Luku 1: Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä
Tabell 2: ‘Lovlige rusmidler’ i nasjonale narkotikastrategier
Taulukko 2: ”Lailliset huumeet” kansallisissahuumausainestrategioissa
Sverige
Ruotsi tes tes
Siden 1999 har for eksempel Belgia, Den tsjekkiske republikk,Tyskland, Ungarn, Sverige og Storbritannia rapportert om eneller annen form for kartlegging eller evaluering av ulikeaspekter ved de grunnleggende lovbestemmelsene som gjelderbruk eller besittelse av narkotika.
”lailliset huumeet” mainitaan vain ohimennen. Monessaniistä maista, joiden ”huumausainestrategiaan” sisältyyalkoholi, on myös alkoholia koskeva kansallinentoimintasuunnitelma.
I Belgia, Ungarn og Storbritannia har dette arbeidet medført omfattende endringeri narkotikalovgivningen.
Joissakinmaissa toteutetaan ja arvioidaan koehankkeita, ennen kuinmalli laajennetaan koko maahan.