pere/sami_parallel huggingface dataset:
V ann yter livsviktige bidrag til økonomiske aktiviteter, inkludert landbruk og energiproduksjon, og som sentrale transportruter.
Vesi tuo elintärkeän panoksen maatalouteen, energian tuotantoon ja muuhun taloudelliseen toimintaan, ja se on keskeinen kuljetusväylä.
Som forbindelsessystem eksponeres vann også for mange forskjellige belastninger og knytter virkningene av enkelte økonomiske aktiviteter til andre, for eksempel landbruk via utløp av næringsstoffer til fiske.
Yhdistävänä järjestelmänä se on myös alttiina monille eri paineille. Se kytkee joidenkin sektorien vaikutukset toisiin sektoreihin, esimerkiksi maatalouden kalastukseen ravinteiden kulkeutumisen välityksellä.
Klima påvirker både tilbud og etterspørsel for og etter energi og vann, og energiomforming og v annuttaksprosesser har potensial til å bidra til klimaendringer.
Ilmastonmuutos vaikuttaa energian ja veden sekä kysyntään että tarjontaan, ja energian muunnon sekä veden oton prosesseilla on kykyä myötävaikuttaa ilmastonmuutokseen.
Det er liten tvil om at økende global etterspørsel etter mat, som resultat av befolkningsvekst og utvikling, sannsynligvis vil nødvendiggjøre ytterligere omlegging av landjord og økt effektivitet i matproduksjon (13), i det minste på globalt nivå.
On melko varmaa, että kehityksen ja väestönkasvun seurauksena lisääntyvä maailmanlaajuinen elintarvikkeiden kysyntä todennäköisesti tekee välttämättömäksi ottaa maata uuteen käyttöön ja lisätä elintarviketuotannon tehokkuutta entistä enemmän (13) ainakin koko maailman skaalassa.
Europa er importør og eksportør av landbruksprodukter.
Eurooppa on maataloustuotteiden maahantuoja ja viejä.
Det totale volumet og intensiteten på europeisk landsbruksproduksjon er således av betydning for bevaringen av miljøressurser og økosystemer i Europa og verden over.
Euroopan maataloustuotannon kokonaismäärä ja teho on siten tärkeä luonnonvarojen ja ekosysteemien säilyttämisen kannalta Euroopassa ja ympäri maailmaa.
Både på EU-nivå og de nasjonale nivåer, er det forskjellige sektororienterte og miljøorienterte politiske retningslinjer og tiltak som kan være i konflikt med vannforvaltning og målet om å oppnå en god økologisk status for v annmasser.
EU:ssa ja kansallisella tasolla on erilaisia sektorikohtaisia ja ympäristöpohjaisia toimintalinjoja ja toimenpiteitä, jotka saattavat olla ristiriidassa vesien hoidon ja vesistöjen hyvän ekologisen tilan tavoitteen kanssa.
Eksempler er politiske tiltak for bioenergi-a vlinger og v annkraft, tiltak for å fremme vanningsanlegg i landbruket, turismeutvikling og ekspansjon av innenlandsk vannveistransport.
Esimerkkejä ovat bioenergian viljely, vesivoima, kasteluviljelyn edistäminen, matkailun kehittäminen ja sisävesiliikenteen laajentaminen.
EUs rammedirektiv for vann gir muligheter til å utvikle integrert ressursforvaltning ved nedbørsfeltsnivå.
Vesipolitiikan puitedirektiivi tarjoaa vaihtoehtoja kehittää yhdennettyä resurssienhallintaa vesimuodostumatasolla.
Dette kunne bidra til å oppnå en balanse mellom bredere politiske målsettinger – eksempelvis relatert til energi- og landbruksproduksjon eller reduserte klimagassutslipp – så vel som gevinstene for og virkningene på den økologiske tilstand til vannmasser, tilliggende økosystemer på land og våtmarksområder.
Tämä voisi auttaa löytämään tasapainon laajempien poliittisten tavoitteiden välillä, jotka voisivat liittyä esimerkiksi energiaan ja maataloustuotantoon tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, tai sitten hyötyjen ja vaikutusten välillä, kun tarkastellaan vesistöjen ekologista tilaa, maaekosysteemejä niiden lähistöllä ja kosteikkoja.
Markedspress, teknologisk utvikling og politiske inngrep har resultert i en vedvarende tendens til å konsentrere landbruksproduksjon til de mer fruktbare jordbruksområdene i Europa, mens jordbruk i grenseområder eller fjerntliggende områder gis opp.
Markkinoiden paineet, teknologian kehittyminen ja poliittiset toimet ovat luoneet pitkäaikaisen käytännön keskittää maataloustuotantoa Euroopan hedelmällisemmille viljelymaille, kun taas huonosti kannattavista tai syrjäisistä viljelysmaista on luovuttu.
Den tilknyttete intensivering fører til økt miljøbelastning på vann- og jordressurser i jordbruksintensive områder.
Tähän liittyvä tehostaminen aiheuttaa voimaperäisesti viljellyillä alueilla lisää ympäristöpaineita vedelle ja maaperän resursseille.
I tillegg kan nedleggelse av vidstrakt jordbruksland føre til tap av biologisk mangfold i de berørte områder.
Lisäksi laaja viljelymaan hylkääminen johtaa luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen näillä alueilla.
Imidlertid kan et mer naturlig vegetasjonsdekke yte andre økosystemtjenester – som karbonlagringen som ytes av skoger.
Toisaalta luonnonvaraisen kasvipeitteen lisääntyminen voi tarjota muita ekosysteemipalveluja kuten metsien hiilidioksidivarastot.
Økologisk fotavtrykk samenlignet med biokapasitet (venstre), og fotavtrykets forskjellige komponenter (høyre) for medlemslandene i Det europeiske miljøbyrået 1961–2006
Ekologinen jalanjälki verrattuna biokapasiteettiin (vasemmalla) ja eri osatekijöiden jalanjälki (oikealla) EEA-maissa 1961–2006
Vekselvirkninger forbundet med intensivert landbruk og miljøvern i Europa og deres implikasjoner for økosystemer verden over, må vurderes ytterligere.
Globaalihehtaaria/henkilö 5 maatalouteen ja ympäristönsuojeluun liittyvät kompromissit ja niiden vaikutukset ekosysteemeihin ympäri maailmaa edellyttävät lisää arviointia. Tärkeä näkökohta tässä yhteydessä on kriittisten luonnonvarojen säilyttäminen.
En viktig overveielse i denne sammenheng er bevaringen av livsviktig naturkapital – som fruktbar jord, tilstrekkelige og rene vannressurser, og naturlige økosystemer som tjener som karbonopptakere og som rommer genetisk mangfold og understøtter matforsyninger.
Näitä ovat hedelmällinen maaperä, riittävät ja puhtaat vesivarat sekä luonnon ekosysteemit, jotka toimivat hiilinieluina, antavat suojapaikan geneettiselle monimuotoisuudelle ja tukevat elintarvikkeiden tuottamista.
Hvordan og hvor vi bruker naturkapital og økosystemtjenester er av betydning
Merkittävää on se, miten ja missä käytämme luontopääomaa ja ekosysteemipalveluja
For å vedlikeholde naturkapital og sikre bærekraftig flyt av økosystemtjenester, vil ytterligere effektivitetsøkning i vår bruk av naturressurser bli nødvendig – kombinert med endringer i de underliggende forbruks- og produksjonsmønstre.
Säilyttääksemme luontopääoman ja varmistaaksemme kestävän ekosysteemipalvelujen tarjonnan joudumme lisäämään luonnonvarojen käytön tehokkuutta ja samalla muuttamaan käytön takana olevia kulutus- ja tuotantotapoja.
Det økologiske fotavtrykk er et mål på det området som behøves for å understøtte en befolknings livsstil.
Ekologisella jalanjäljellä mitataan sitä, miten suuri alue tarvitaan ylläpitämään tietyn väestön elämäntapaa.
Dette inkluderer forbruk av mat, drivstoff og brensel, tre og fibre.
Tähän kuuluu elintarvikkeiden, polttoaineiden, puun ja kuitujen kulutus.
Forurensning, som utslipp av karbondioksid, regnes også som del av fotavtrykket. Biokapasitet måler hvor biologisk produktivt landjord er.
Saastuminen, esimerkiksi hiilidioksidipäästöt, lasketaan myös osaksi jalanjälkeä.
Det måles i ”globale hektar”: en hektar med verdens gjennomsnittlige biokapasitet. Biologisk produktiv landjord omfatter åkre til avlinger, beitemark, skog og fiskerier (b).
Sen mittayksikkö on "globaalihehtaari" eli hehtaari, jonka biokapasiteetti on maailman biokapasiteetin keskiarvo.
Videre må integrerte forvaltningstilnærminger for naturkapital ta territorialproblematikk med i betraktningen.
Lisäksi luontopääoman yhdennetyn hallinnan lähestymistapojen tulee ottaa huomioon alueelliset huolenaiheet.
I denne sammenheng kan arealplanlegging og landskapsforvaltning bidra til å balansere virkningene av økonomiske aktiviteter på miljøet, særlig de virkninger som er relatert til transport, energi, landbruk og fabrikkindustri, på tvers av lokalsamfunn, regioner og nasjonalstater.
Tässä yhteydessä aluesuunnittelu ja maisemanhoito auttavat kunnasta, alueesta ja maasta riippumatta tasapainottamaan taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia, erityisesti niitä, jotka liittyvät liikenteeseen, energiaan, maatalouteen ja teollisuuteen.
Omvendt – og i et globalt perspektiv – er omleggingen av skoger og gressarealer til landbruk en av de viktigste pådriverne for tap av habitater og for klimagassutslipp på verdensbasis.
Toisaalta – ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta – metsien ja niittyjen muuntaminen maatalousmaaksi on globaalisti eräs tärkeimmistä vaikuttajista luontotyyppien häviämisessä ja kasvihuonekaasupäästöissä.
Konsekvent og miljømålrettet forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester gir mer enn noensinne rom for et integrerende konsept for å hanskes med en rekke miljøprioriteringer, og for sammenveving med de mange økonomiske aktiviteter som påvirker dem.
Luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen räätälöity hallinta tarjoaa nyt vielä selvemmin kuin ennen yhdennetyn konseptin, jolla voidaan käsitellä erilaisia ympäristönäkökohtia ja linkittää ne niihin moniin taloudellisiin toimintoihin, jotka vaikuttavat näihin näkökohtiin.
Økt ressurseffektivitet og ressurssikkerhet, særlig for energi, vann, mat, medisiner, samt viktige metaller og materialer, er vesentlige elementer i denne sammenheng (se Kapittel 8).
Keskeinen tekijä tässä suhteessa on resurssien käytön tehokkuuden ja varmuuden lisääminen, ja tämä koskee erityisesti energiaa, vettä, ruokaa, lääkkeitä sekä avainmetalleja ja -materiaaleja (katso luku 8).
Miljøutfordringer i en global sammenheng
Ympäristöhaasteet maailmanlaajuisesti tarkasteltuina
Miljøutfordringer i Europa og i resten av verden henger sammen med hverandre
Euroopan ja muun maailman ympäristöhaasteet kietoutuvat toisiinsa
Det er et toveisforhold mellom Europa og resten av verden.
Euroopan ja muun maailman suhde on kaksisuuntainen.
Europa bidrar på den ene siden til miljøbelastninger og akselererende tilbakekoplinger i andre deler av verden gjennom sin avhengighet av fossile brensler, gruvedriftsprodukter og annen import.
Euroopan riippuvuus fossiilisista polttoaineista, kaivannaisista ja muusta tuonnista lisää osaltaan ympäristön paineita ja kiihdyttää takaisinkytkentämekanismia muualla maailmassa.
På den andre siden, i en meget gjensidig avhengig verden, kjennes endringer i andre deler av verden i stigende grad her hjemme, både direkte gjennom virkningene av globale klimaendringer, eller indirekte
Toisaalta suuren keskinäisen riippuvuuden maailmassa muutokset muualla maailmassa tuntuvat entistä enemmän lähempänä kotia sekä suoraan maailman ympäristömuutosten vaikutuksina tai välillisesti
gjennom intensiverte sosioøkonomiske belastninger (
vahvistamalla sosiaalis-taloudellisia paineita (
Klimaendringer er et opplagt eksempel.
Ilmastonmuutos on selkeä esimerkki.
Mesteparten av veksten i globale klimautslipp beregnes å forekomme utenfor Europa, som resultat av velstandsvekst i folkerike framvoksende økonomier.
Suurimman osan maailman kasvihuonekaasupäästöjen kasvusta ennustetaan tapahtuvan Euroopan ulkopuolella, mikä on seurausta varallisuuden kasvusta runsasväkisissä kasvavissa talouksissa.
Til tross for vellykket innsats for å redusere utslipp og en avtagende andel av de totale globale utslipp, fortsetter europeiske samfunn å være blant dem som slipper ut mest klimagasser (se Kapittel 2).
Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat edelleen suurimpia kasvihuonekaasujen päästäjiä huolimatta onnistuneista ponnisteluista vähentää päästöjä ja alentaa niiden osuutta maailman päästöistä (katso luku 2).
Ofte er disse det europeiske kontinent, andre er våre nære naboer ( landene svært avhengige av klimasensitive sektorer som landbruk og fiskeri.
Usein nämä maat ovat erittäin riippuvaisia ilmaston suhteen herkistä sektoreista kuten maataloudesta ja kalastuksesta.
Deres evne til tilpasning varierer, men er ofte ganske lav,
Maiden mukautumiskapasiteetti vaihtelee, mutta on usein melko vähäinen erityisesti pysyvän köyhyyden
Sammenhengene særlig på grunn av vedvarende fattigdom ( mellom klimaendringer, fattigdom og politiske og sikkerhetsmessige risikoer og deres relevans for Europa er blitt analysert i stor
Ilmastonmuutoksen, köyhyyden sekä poliittisten riskien ja vuoksi (
Biologisk mangfold er fortsatt på tilbakegang globalt, til tross for noen
Luonnon monimuotoisuus on jatkanut vähenemistään tmaailmanlaajuisesti muutamasta rohkaisevasta saavutuksesta
© John McConnico av avgjørende viktighet er under stort press globalt, vokser (12).
© John McConnico todistusaineiston mukaan kriittiset ekosysteemipalvelut ovat suuren paineen alaisena maailmanlaajuisesti (12).
I henhold til ett anslag, har omtrent en fjerdedel av den potensielle netto primærproduksjonen blitt omformet av mennesker, enten gjennom dyrket jord (53 %), arealbruksframkalte produktivitetsendringer
Erään arvion mukaan noin neljäsosa perustuotannon nettopotentiaalista on ihmisten muuntamaa joko suoraan viljelyllä (53 %), maankäytön aiheuttamien tuottavuuden muutosten kautta (40 %) tai ihmisen aiheuttamien tulipalojen
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g
Ympäristöhaasteet maailman l m an la a laajuisesti tarkaste juisesti tarkasteltuina l tu ina
Global menneskelig tilegnelse av netto primærproduksjon
Maailmanlaajuinen merenpinnan nousu ja merien happamoituminen
I løpet av det 20. århundre steg det globale havnivået med et gjennomsnitt på 1,7 mm per år.
Maailmanlaajuisesti merenpinta nousi 1900-luvulla keskimäärin 1,7 mm vuodessa.
Dette var på grunn av en økning i vannvolum som konsekvens av temperaturstigning, selv om tilførsel av vann fra smeltende breer og innlandsis spiller en stadig viktigere rolle.
Tämä johtui lämpötilan noususta aiheutuneesta valtamerien veden tilavuuden kasvusta, vaikka jäätiköiden ja mannerjään sulamisesta syntyvän veden virtauksella on yhä suurempi rooli.
I løpet av de siste 15 årene har havstigningen akselerert med et gjennomsnitt på 3,1 mm per år, basert på data fra satellitter og tidevannsmålere, med et betydelig økende bidrag fra innlandsisen på Grønland og Antarktis.
Satelliittien ja vuorovesimittareiden antamien tietojen mukaan viimeisten 15 vuoden aikana merenpinnan nousu on kiihtynyt ja on nyt keskimäärin noin 3,1 mm vuodessa, josta Grönlannin sekä Etelämantereen mannerjään osuus lisääntyy merkittävästi.
Havnivået beregnes å stige betraktelig i løpet av dette århundre og deretter.
Merenpinnan ennustetaan nousevan huomattavasti tällä vuosisadalla ja sen jälkeenkin.
Siden 2007 har imidlertid rapporter som sammenligner beregningene fra FNs Klimapanel med observasjoner, vist at havnivået for tida stiger med en enda raskere c b) (
Kuitenkin vuodesta 2007 lähtien IPCC:n ennusteita havaintoihin vertailleet raportit osoittavat, että merenpinta tällä hetkelä nousee vielä nopeammin kuin IPCC oli b c). Viimeaikaiset arviot viittaavat siihen, että ennustettu ennustanut (
Global menneskelig tilegnelse av netto primærproduksjon (NPP
Merien happamoituminen on suora seuraus hiilidioksidin päästöistä ilmakehään.
0 Det er forventet at ved atmosfæriske karbondioksid-konsentrasjoner på over 450 ppm, vil store områder av de polare hav antakelig bli korroderende – eller forvitrende – for skjell som har en viktig funksjon med å forkalke det marine miljø, en effekt som vil bli sterkest i Arktis.
Jos ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on yli 450 ppm, on odotettavissa että suuri osa napa-alueiden valtameristä alkaa syövyttää keskeisten meren kalkkia käyttävien eliöiden kuoria ja vaikutus olisi voimakkainta arktisella alueella.
Allerede er det blitt observert tap av skjellvekt i planktoniske antarktiske kalkkilder.
Nyt on jo havaittu Etelämantereen planktonlevien kuorten painon vähenemistä.
Takten på endring i havkjemi er høy, og raskere enn tidligere havforsuringsdrevet artsdød i Jordas historie (e) (f).
Valtamerten kemian muutosnopeus on suuri ja nopeampi kuin aikaisemmat merien happamoitumisesta johtuneet sukupuutot maapallon f
Kilde: Det europeiske miljøbyrå, EEA.
0 0 0 0 0 0 a e) ( historiassa (
(40 %) eller menneskeskapte branner (7 %) (
Vaikka tällaisiin lukuihin on suhtauduttava varoen, takia (7 %) (
Dette kartet viser netto primærproduksjon som mennesker har tilegnet seg (human-appropriated net primary production – HANPP) i prosent av potensiell netto primærpoduksjon (potential net primary production – NPP) (A).
nettoperustuotannosta (NPP) ( g ne antavat viitteitä ihmisten merkittävästä vaikutuksesta luonnon ekosysteemeihin.
Tap av biologisk mangfold andre steder i verden påvirker europeiske interesser på flere måter.
Luonnon monimuotoisuuden väheneminen muualla maailmassa vaikuttaa Euroopan hyötyihin monin tavoin.
Det er verdens fattige som bærer hovedbyrden av tapet av biologisk mangfold, ettersom de vanligvis er mest direkte avhengige av fungerende økosystemtjenester (14).
Maailman köyhät tuntevat kipeimmin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen, koska he ovat yleensä eniten riippuvaisia toimivista ekosysteemipalveluista (14).
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g genetisk variasjon i avlinger og kulturformer fremtidige tap av økonomiske og sosiale gevinster for Europa på livsviktige områder
Globaalit elintarvikkeiden, energian ja veden järjestelmät näyttävät olevan haavoittuvampia ja herkempiä kuin muutama vuosi sitten ajateltiin, mikä johtuu lisääntyneestä kysynnästä, laskeneesta tarjonnasta ja tarjonnan epävakaudesta. Maaperän liiallinen hyödyntäminen, laadullinen huononeminen ja väheneminen ovat
15 som matproduksjon og moderne helsevesen (
Lisäksi kasvien ja lajikkeiden geneettisen vaihtelun väheneminen merkitsee Euroopalle jatkossa taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen vähenemistä niin tärkeillä sektoreilla kuin elintarviketuotanto ja nykyaikainen terveydenhuolto (15).
) ( geografisk og bedriftseid konsentrasjon av tilbud for enkelte ressurser,
Euroopalla on tässä suhteessa merkittäviä huolenaiheita ( edessään yhä enemmän eräiden resurssien tarjontaan liittyviä riskejä maailmanlaajuisen kilpailun sekä kasvaneen maantieteellisen että
Globalt uttak av naturressurser fra økosystemer og gruver vokste mer eller mindre jevnt over de siste 25 årene, fra 40 milliarder tonn i 1980 til 58 milliarder tonn i 2005.
Luonnonvarojen käyttöönotto ekosysteemeistä ja kaivoksista kasvoi kutakuinkin tasaisesti viimeisten 25 vuoden aikana 40 miljardista tonnista 58 miljardiin tonniin jaksolla 1980–2005.
Ressursuttak er ujevnt fordelt verden over, med Asia som sto for den største andelen i 2005 (48 % av total tonnasje, sammenlignet med Europas 13 %).
Resurssien otto on jakautunut epätasaisesti maailmassa. Aasian osuus oli suurin vuonna 2005 (48 % koko tonnimäärästä verrattuna Euroopan 13 %:iin).
I løpet av denne perioden fant det sted en relativ frakopling av globalt ressursuttak fra økonomisk vekst: ressursuttak vokste med omtrent 50 % og verdens økonomiske produksjon (sum av alle lands BNP) ved omtrent 110 % (16).
Tänä aikana on tapahtunut globaalin resurssien oton ja taloudellisen kasvun suhteellinen irtikytkentä. Resurssien otto kasvoi noin 50 % ja maailman taloudellinen tuotanto (bkt) noin 110 % (16).
Ikke desto mindre fortsetter ressursbruk og ressursuttak å øke i absolutte tall, og dette oppveier gevinster i ressurseffektivitet.
Euroopan ympäristöterveyden sektorin yleisestä kehityksestä huolimatta ympäristön terveysvaikutusten ihmisiltä kantama vero on edelleen hyvin huolestuttava.
Globalt uttak av naturressurser fra økosystemer og gruver, 1980 til 2005/2007
Viiden ympäristöriskin aiheuttamiksi katsottavat kuolemantapaukset ja sairastavuusvakioidut
Adjusted Life Years – DALYs) ( fem miljørisikoer, i henholdsvis industrialiserte land og utviklingsland/nyindustrialiserende land, 2004
) alueittain 2004
Mineraler Fossile brensler
Biomassa Metallit
Luftforurensning i byer og tettbygde områder
Mineraalit Fossiiliset polttoaineet j h) ( i ).
globalt materiale, 2010-utgaven) (
Maailman terveysjärjestö (
21 dødsfall og sykdommer hos barn under 5-årsalder (
21 neljäsosan alle 5-vuotiaiden kuolemista ja sairauksista (
Videre har mangfoldige belastninger på arktiske økosystemer resultert i tap av biologisk mangfold i området.
Tällaisilla muutoksilla on maailmanlaajuisia heijastusvaikutuksia keskeisten ekosysteemien toiminnan heikkenemisen vuoksi.
Slike endringer har globale ettervirkninger på grunn av tapet av sentrale økosystemsfunksjoner og skaper ytterligere utfordringer for folk som lever i Arktis, ettersom endringer i sesonger og vær påvirker jakt og matforsyning (26).
Muutokset myös luovat uusia haasteita arktisen alueen asukkaille sillä muuttuvat vuodenaikojen ominaisuudet vaikuttavat metsästykseen ja ruokahuoltoon (26).
Den europeiske naboskapspolitikk
Euroopan naapuruuspolitiikka
Mange lav- og mellominntektsland står nå overfor et voksende problem med nye helsefarer, mens de fortsatt kjemper en vedvarende kamp mot de tradisjonelle helsefarer.
Monet matalan ja keskitulotason maat kohtaavat nyt uusien terveysriskien kasvavan taakan vaikka niiden taistelu perinteisiä terveysriskejä vastaan on edelleen kesken.
Verdens Helseorganisasjon (WHO) forutsier at mellom 2006 og 2015 kan dødsfall fra ikke-smittsomme sykdommer øke med 17 % på verdensbasis.
Maailman terveysjärjestö (WHO) ennustaa, että vuosien 2006 ja 2015 välillä muiden kuin tarttuvien tautien aiheuttamat kuolemantapaukset voivat kasvaa maailmanlaajuisesti 17 %.
Den største økning er beregnet å finne sted i det afrikanske område (24 %), fulgte av det østlige Middelhavsområde (23 %) (22).
Ennusteen mukaan kasvu on suurinta Afrikan alueella (24 %) ja sen jälkeen Itäisen Välimeren alueella (23 %) (22).
Europa vil sannsynligvis stå overfor økende problemer med nye smittsomme sykdommer som oppstår eller gjenoppstår og som i avgjørende grad er påvirket av endringer i temperatur eller nedbør, tap
Euroopalla on todennäköisesti edessään lisääntynyt uusien tai uudelleen ilmenevien tartuntatautien ongelma, mihin vaikuttaisivat ratkaisevasti lämpötilan tai sademäärän muutokset,
Det er et dynamisk program i kontinuerlig utvikling, et program for dialog og handling basert på felles ansvar og eierskap.
Yhä kaupungistuneemmassa maailmassa, jota kaukoliikenne tiukasti sitoo yhteen, ihmisiin vaikuttavien tartuntatautien esiintyvyys ja
Sammenhenger mellom miljøutfordringer er særlig tydelige i Europas nabolag
Ympäristöhaasteiden väliset yhteydet ovat erityisen ilmeisiä Euroopan lähinaapurustossa
Innen ENP er relevante EU-verktøy – EUs maritime politikk, EUs rammedirektiv for vann og utviklingen av det Felles miljøinformasjonssystem i Europa (Shared Environmental Information System – SEIS) – gradvis i ferd med å bli gjennomført også utover EU-grenser for å bidra til å rasjonalisere miljøinnsatsen.
Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa EU:n meripolitiikka, vesipolitiikan puitedirektiivi, yhteisen ympäristötietojärjestelmän(SEIS) kehittäminen ja muut sopivat EU:n välineet otetaan asteittain käyttöön EU:n rajojen ulkopuolela. Ne auttavat naapureita tehostamaan ympäristötoimia.
Internasjonale juridiske tiltak er også blitt utviklet og har gradvis blitt implementert for å ta opp felles grenseoverskridende problemer – som FNs konvensjon om Langtransporterte Luftforurensninger (Long Range Transmission of Air Pollutants – LRTAP) eller Vannkonvensjon, som også dekker EUs naboer i øst.
Kansainvälisiä oikeudelisia välineitä on kehitetty ja vähitellen pantu täytäntöön. Niillä voidaan käsitellä yhteisiä rajat ylittäviä kysymyksiä kuten YK:n talouskomission alaiset kaukokulkeutumissopimus ja rajavesisopimus, joissa myös itäiset naapurimaat ovat osapuolina.
For Middelhavsområdet, støtter initiativet Horizon 2020 (k) strandlandene i å ta opp prioriterte problemer knyttet til industrielle utslipp, kommunalt avfall og rensing a v a v løp sv ann for å redusere forurensningen a v Middelha v et .
Välimeren alueella Horizon 2020 -aloite ( käsitellessä tärkeimpiä asioita prosessissa, jossa vähennetään Välimeren saastumista teollisuuden päästöjen, yhdyskuntajätteiden ja jätevesien käsittelyn kautta.
Europas nabolag – det arktiske området, Middelhavsområdet og naboene i øst – fortjener særlig oppmerksomhet på grunn av de sterke sosioøkonomiske og miljømessige forbindelsene og viktigheten av disse områdene i EUs utenrikspolitikk.
Euroopan lähinaapurusto – arktinen alue, Välimeren alue ja itäiset naapurit – ansaitsevat erityisen huomion, koska niillä on merkittäviä sosioekonomisia ja ympäristöyhteyksiä ja nämä alueet ovat tärkeitä EU:n ulkopolitiikassa.
Videre befinner noen av verdens største naturressursreservoarer seg i disse regionene, hvilket er svært relevant for et ressursfattig Europa.
Lisäksi eräät maailman suurimmista luonnonvarojen varannoista ovat näillä alueilla, millä on välitöntä merkitystä luonnonvaroiltaan niukalle Euroopalle.
Innen det arktiske området utgjør et antall miljøtraktater og miljøavtaler, så vel forskrifter for skipsfart og industri, et bakteppe for politisk rådslagning vedrørende EUs Arktis-politikk: mens EU har tatt de første skritt mot en Arktis-politikk, eksisterer det per i dag ikke noen omfattende eller helhetlig politisk tilnærming, og flere av EUs politiske retningslinjer – som EUs felles landbrukspolitikk, EUs felles fiskeripolitikk, EUs maritime politikk, EUs miljø- og klimapolitikk eller EUs energipolitikk – påvirker det arktiske miljø både direkte og indirekte.
Vaikka EU on ottanut ensimmäiset askeleet kohti arktisen alueen politiikkaa, ei kattavaa toimintamallia tällä hetkellä ole. Arktiseen ympäristöön vaikuttavat sekä suoraan että välillisesti useat EU:n politiikoista, esimerkiksi EU:n maatalouspolitiikka, kalastuspolitiikka, meripolitiikka, ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa sekä energiapolitiikka.
Disse regionene huser også noen av verdens rikeste, dog skjøreste eller mest sårbare, naturmiljøer, som står overfor et mangfold av trusler.
Näillä alueilla ovat myös eräät maailman rikkaimmista ja kuitenkin kaikkein herkimmistä luonnonympäristöistä, joilla on monia uhkia.
Samtidig preges Europas forhold til disse områdene av grenseoverskridende problemområder som vannforvaltning og nedfall av luftforurensning, som deles mellom Europa og dets naboer.
Samalla on edelleen huolenaiheita, jotka liittyvät moniin rajat ylittäviin kysymyksiin kuten vesien hoito sekä ilmansaasteiden laskeuma, joka jakautuu Euroopan ja sen naapurimaiden kesken.
Noen av de viktigste miljøutfordringene i disse regionene omfatter:
Eräät tärkeimmistä ympäristöhaasteista näillä alueilla ovat:
Det er imidlertid verdt å notere seg at miljørelaterte trendanalyser som dekker Europas naboregioner ofte mangler pålitelige data og indikatorer som er sammenlignbare over tid og utstrekning.
On kuitenkin syytä huomauttaa tässä, että Euroopan naapurialueiden ympäristön kehityksen analyyseistä puuttuu usein luotettavia sekä ajallisesti ja paikallisesti vertailukelpoisia tietoja ja indikaattoreita.
Det behøves bedre og mer målrettet informasjon for å underbygge miljøanalyser og miljøvurderinger.
Ympäristön analyyseja ja arviointeja tukemaan tarvitaan parempaa ja tarkemmin kohdennettua tietoa.
Det europeiske miljøbyrå – innen rammeverket av Den europeiske naboskapspolitikk, og i samarbeid med landene og hovedpartnerne i regionene – er i ferd med å implementere en serie med aktiviteter som tar sikte på å styrke eksisterende miljøovervåking, samt data- og informasjonsforvaltning.
EEA toteuttaa toimia, jotka pyrkivät vahvistamaan nykyistä ympäristön seurantaa sekä tiedonhallintaa osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa ja yhteistyössä naapuruston maiden ja alueellisesti tärkeimpien yhteistyökumppanien kanssa.
Det arktiske området – Europeiske aktiviteter, som de som resulterer i langtrekkende utslipp av luftforurensning, svart karbon og klimagassutslipp, legger igjen et betydelig fotavtrykk i det arktiske området.
Arktinen alue – Huomattavan jalanjäljen arktiselle alueelle jättävät ne Euroopan toimet, joista seurauksena on ilmansaasteiden, noen ja kasvihuonekaasupäästöjen kaukokulkeutuma.
Samtidig påvirker det som skjer i Arktis også Europas miljø, fordi Arktis spiller en nøkkelrolle for eksempel i klimaendringssammenheng og de relaterte
Samalla se, mitä tapahtuu arktisella alueella vaikuttaa myös Euroopan ympäristöön, koska arktinen alue on avainasemassa esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja siihen liittyvien merenpinnan nousun ennusteiden yhteydessä.
Globale pådrivere for endring som er relevante for det europeiske miljø
Esimerkkejä Euroopan ympäristölle merkityksellisistä maailmanlaajuisista muutosvoimista
Naboene i øst – EUs naboer i øst står overfor mange miljøutfordringer som påvirker menneskelig helse og økosystemer.
Itänaapurit – EU:n itäisillä naapurimailla on edessään monia ympäristöhaasteita, jotka vaikuttavat ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin.
Det europeiske miljøbyråets fjerde vurderingsrapport om det europeiske miljø (27) oppsummerer sentrale miljøproblemer over hele det alleuropeiske området, inkludert landene i Øst-Europa, Kaukasus og Sentral-Asia.
EEA:n neljännessä Euroopan ympäristön arviointiraportissa (27) on yhteenveto keskeisistä ympäristökysymyksistä koko yleiseurooppalaisella alueella mukaan lukien Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maat.
Den fokuserer på utfordringene tilknyttet luft- og vannforurensning, klimaendringer, tap av biologisk mangfold, belastning på de marine og kystnære miljøer, forbruks- og produksjonsmønstre, og vurderer sektorvise utviklingstendenser som er pådrivere for miljøendringer over hele regionen.
Siinä pääpaino on haasteissa, joita aiheuttavat ilman ja veden saastuminen, ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden väheneminen, merten ja rannikoiden ympäristöpaineet sekä kulutus- ja tuotantotavat. Raportti arvioi sektorikohtaisia kehityslinjoja, jotka vievät eteenpäin ympäristön muutosta koko alueella.
Middelhavsområdet – Plassert der tre kontinenter møtes, er dette en av verdens rikeste “økoregioner” og likevel blant verdens mest sårbare miljøer.
Välimeren alue – Se sijaitsee kolmen maanosan risteyksessä ja on yksi maailman rikkaimmista "eko-alueista" ja samalla yksi haavoittuvimmista luonnonympäristöistä maailmassa.
Den nyere rapporten ”Tilstand for miljø og utvikling i Middelhavsområdet” (State of the Environment and Development in the Mediterranean) (28) presenterer de viktigste konsekvensene av klimaendringer, de spesielle trekk ved naturressursene og miljøet i regionen, og de bevaringsrelaterte utfordringene.
Äskettäinen raportti "Ympäristön tila ja kehitys Välimeren alueella" (28) esittelee ilmastonmuutoksen päävaikutukset, alueen luonnonvarojen ja ympäristön ominaispiirteet ja haasteet, jotka liittyvät niiden säilyttämiseen.
I særlig grad utpekes noen av de viktigste belastninger fra menneskelig aktivitet (som turisme, transport og industri) og virkningene av disse på kystnære og marine økosystemer vurderes, likeledes deres miljømessige bærekraft.
Erityisesti tunnistetaan joitakin ihmisen toiminnan aiheuttamia tärkeimpiä paineita kuten matkailu, liikenne ja teollisuus, arvioidaan niiden vaikutusta rannikko- ja meriekosysteemeihin ja samalla tarkastellaan ympäristöllisesti kestävää kehitystä.
Klimaendringer Natur og biologisk mangfold Naturressurser og avfall
Ilmastonmuutos Luonto ja luonnon monimuotoisuus Luonnonvarat ja jätteet
Selv om Europa står for direkte og indirekte bidrag til noen av miljøbelastningene i disse regionene, er Europa også i en unik stilling til å kunne bidra til å forbedre deres miljøforhold, særlig gjennom å fostre overføring av teknologi og å bidra til å bygge institusjonell kapasitet.
Samalla kun Eurooppa on osallisena sekä suoraan että välillisesti joihinkin ympäristöön kohdistuviin paineisiin näillä alueilla, sillä on myös ainutlaatuinen mahdollisuus yhteistyössä parantaa alueiden ympäristöoloja erityisesti edistämällä teknologian siirtoa ja auttamalla luomaan institutionaalisia valmiuksia.
Disse dimensjoner reflekteres i stigende grad i prioriteringene til Den europeiske naboskapspolitikk (29).
Nämä ulottuvuudet heijastuvat yhä enemmän Euroopan naapuruuspolitiikan painopisteisiin (29).
Miljøutfordringer er tett knyttet til globale pådrivere for endring
Ympäristöhaasteet ovat läheisesti kytköksissä muutoksen globaalien käyttövoimien kanssa
Økt global divergens i befolkningstrender: aldring, vekst og migrering av befolkninger Levekår i en urban verden: spredning av byer og akselererende forbruk Endrede mønster i globale sykdommer og risikoen fornye pandemier Akselererende teknologier: løpet mot det ukjente Fortsatt økonomisk vekst Globale maktendringer: fra en uni-polar til en multi-polar verden Økt global konkurranse om ressurser Minskete lagre med naturressurser Økt trusselbilde rundt konsekvenser av klimaendringer Ikke-bærekraftig miljøforurensing tiltar Global regulering og styring: økt fragmentering, men sammenløpende resultater
Kasvavatmaailmanlaajuiseteroavaisuudetväestötrendeissä:kansatikääntyvät, kasvavat ja muuttavat Elämä kaupungistuneessa maailmassa: laajenevat kaupungit ja kulutuksen kasvukierre Sairaustaakan maailmanlaajuiset muutokset ja uusien pandemioiden riski Kiihtyvät teknologiat: kiito kohti tuntematonta Jatkuva taloudellinen kasvu Voimasiirtymät – yksinapaisesta moninapaiseen maailmaan Kiristynyt globaali kilpailu resursseista Vähenevät luontopääoman varannot Ilmastonmuutoksen seurausten vakavuuden lisääntyminen Lisääntyvä kestämätön ympäristön saastekuormitus Maailmanlaajuinen sääntely ja hallinto: kasvava pirstoutuminen mutta yhtäläistyvät tulokset
En rekke pågående og vekslende trender former den framtidige europeiske og globale kontekst, og mange av disse er utenfor rekkevidde av Europas direkte innflytelse.
Joukko kehittyviä trendejä muokkaa Euroopan ja maailman tulevaa yhteyttä, ja monet niistä ovat Euroopan suoran vaikutuksen ulkopuolella.
Relaterte globale megatrender skjærer gjennom sosiale, teknologiske, økonomiske, politiske og til og med miljømessige dimensjoner.
Niihin liittyvät globaalit megatrendit kulkevat sosiaalisen, teknisen, taloudellisen, poliittisen ja jopa ympäristön ulottuvuuden poikki.
Sentrale utviklingstrekk inkluderer demografiske mønstre i endring og akselererende urbanisering, enda
Tärkeimpiä kehityslinjoja ovat väestörakenteen muutokset tai kaupungistumisen nopeutuminen, yhä nopeammat teknologiset muutokset, markkinoiden syventyvä yhdentyminen, kehittyvä taloudellisen vallan siirtyminen tai muuttuva ilmasto.
5, 2005 og 2050, i henhold til forskjellige vekstprognoser og regioner
2005 sekä 2050 eri kasvuvaihtoehtojen mukaan
Befolkning i millioner1950 1975 2005 2 529 4 061 6 512 befolkningsnedgangen særlig dramatisk i Russland og i store deler av Europa. Samtidig opplever de nordafrikanske landene langs det sørlige Middelhavet sterk befolkningsvekst.
Väestö (miljoonaa as.)1950 1975 2005 2 529 4 061 6 512
Mer utviklede regioner
Kehittyneemmät alueet
Mindre utviklede regioner
Vähemmän kehittyneet alueet
Den regionale fordeling av befolkningsvekst, alderssammensetning, og folkevandring mellom regionene er også viktig.
Latinalainen Amerikka ja Karibia
, og EEAs samarbeidsland, i tillegg til Hviterussland, Republikken Moldova, Den russiske føderasjon, Ukraina.
Kansainvälinen kauppa on viimeisen puolen vuosisadan aikana kasvanut nopeasti vapauttamisen ja liikenteen ja viestinnän kustannusten alentumisen seurauksena.
FN-kommisjonen for befolkning og utvikling (
Maailmanlaajuisen viennin arvo kasvoi 296 miljardista dollarista (USD) vuonna 1950 yli 8 000 miljardiin (ostovoimapariteetilla mitattuna) vuonna 2005, ja sen osuus maailman bkt:stä kasvoi noin viidestä prosentista
Global markedsintegrering, forandringer i global konkurranseevne og globale forbruksmønstre i endring utgjør et annet komplekst sett med pådrivere.
* Eurooppa (YK:n määritelmä) sisältää kaikki 38 EEA -maata (paitsi Turkki) ja EEA -yhteistyömaat sekä Moldovan, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän.
På liknende måte representerer penger som til nærmere 20 % (
Myös vierastyöläisten lähes kahteenkymmeneen prosenttiin ( l ).
sendes hjem fra utvandrede arbeidstakere ofte en stor inntektskilde for utviklingsland.
YK:n väestöyksikkö ( rahalähetykset kotiin ovat usein suuri tulonlähde kehitysmaille.
For noen land oversteg slike pengeforsendelser en fjerdedel av deres respektive BNP i 2008 (eksempelvis 50 % i Tadsjikistan, 31 % i Moldova, 28 % i Republikken Kirgisistan, og 25 % i Libanon) (34).
Joissakin maissa rahalähetykset ylittivät neljäsosan maan bkt:stä vuonna 2008, jaosuusoliesimerkiksi50%Tadžikistanissa,31%Moldovassa,28%Kirgisiassa ja 25 % Libanonissa (34).
Ved hjelp av globalisering har mange land blitt i stand til å løfte store deler av sin befolkning ut av fattigdom (35).
Globalisaation tuella monet maat ovat pystyneet nostamaan köyhyydestä suuren osan väestöstä (35).
Global integrering av økonomisk vekst og handel har ført til langsiktige endringer i internasjonal konkurransedyktighet, karakterisert av en rask vekst i produktivitet i framvoksende økonomier.
Maailmantalouden kasvun ja kaupan integraatio ovat vauhdittaneet kansainvälisen kilpailukyvyn pitkän aikavälin muutoksia, mille on ominaista korkea tuottavuuden kasvu kehittyvissä talouksissa.
Antall forbrukere med midlere
Keskituloisten kuluttajien määrä maailmassa
FN-kommisjonen for befolkning og utvikling forventer at denne veksten fortsetter og at den globale befolkning vil overstige 9 milliarder innen 2050, i henhold til ”mellomvekstvarianten” av befolkningsanslaget (30).
YK:n väestöyksikkö odottaa kasvun jatkuvan ja että väestömääräarvion "keskitason kasvun muunnelman" mukaan maailman väestö ylittää 9 miljardin rajan vuoteen 2050 mennessä (30).
Det er imidlertid tydelig uvisshet, og prognosene støtter seg på flere antakelser, inkludert for fødselsrater.
Epävarmuustekijät ovat kuitenkin ilmeisiä, ja ennusteet riippuvat useista oletuksista, joista yksi on syntyvyys.
Slik sett kan verdens befolkning innen 2050 således overstige 11 milliarder eller begrenses til 8 milliarder (30).
Vuoteen 2050 mennessä maailman väestö voisi siten ylittää 11 miljardia tai se voisi jäädä kahdeksaan miljardiin (30).
Konsekvensene av denne uvisshet for etterspørselen etter globale ressurser er enorme.
Tämän epävarmuuden vaikutukset globaaliin resurssien kysyntään ovat valtavia.
Allerede i 2010 forventes økonomiene i
BRIC -maiden (Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina) talouksien odotetaan jo vuonna 2010 tuottavan lähes puolet maailmanlaajuisesta kulutuksen
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g
Ympäristöhaasteet maai
BRIC-landene – Brasil, Russland, India og Kina – å bidra med nesten
Ympäristöhaasteet maailman l m an la a laajuisesti tarkaste juisesti tarkasteltuina l tu ina
halvparten av den globale vekst i forbruk (
Kasvu asukasta kohden: Yhdysvallat, EU 27 -maat, Kiina, Japani ja Intia 1980–2008
BNP basert på kjøpekraftsparitet (i dollar) per innbygger50 000
BKT perustuu ostovoimapariteettiin (dollareina) asukasta kohti50 000
2005200Den europeiske union
2005200Euroopan unioni
Folkerepublikken Kina India m ).
Japani Yhdysvallat m ).
Det internasjonale pengefond (øverst) (
Kansainvälinen valuuttarahasto (
Beregnet andel av ”den globale middelklasses” forbruk, fra 2000 til 2050
Ennustetut osuudet maailmanlaajuisesta keskituloisten luokan kulutuksesta 2000–2050
Videre påvirkes sentrale sosioøkonomiske trender og pådrivere av hastigheten og omfanget på vitenskapelig og teknologisk framgang.
Lisäksi tieteellisen ja teknologisen kehityksen nopeus ja laajuus vaikuttavat keskeisiin sosioekonomisiin kehityslinjoihin ja niiden taustavoimiin.
Økoinnovasjon og miljøvennlig teknologi er svært relevante i denne sammenheng; europeiske selskaper er allerede relativt velposisjonerte i globale markeder.
Ekoinnovaatioilla ja ympäristöystävällisellä teknologialla on keskeinen merkitys tässä suhteessa. Eurooppalaiset yritykset ovat jo suhteellisen hyvässä asemassa globaaleilla markkinoilla.
Støttende politiske retningslinjer er relevant både når det gjelder å lette markedsadgang for nye økoinnovasjoner og ny miljøvennlig teknologi, så vel som å øke global etterspørsel (se Kapittel 8).
Tätä kehitystä tukevat politiikat ovat tärkeitä sekä helpottamassa uusien ekoinnovaatioiden ja teknologioiden pääsyä markkinoille että maailmanlaajuisen kysynnän kasvun kannalta (katso luku 8).
Den europeiske union Andre
Japani Yhdysvallat
Folkerepublikken Kina India
Euroopan unioni Muut
I det mer langsiktige perspektiv, forventes det at utvikling og teknologikonvergens innen nanovitenskap og nanoteknologi, bioteknologi og andre vitenskaper som omfatter studiet av levende organismer, informasjons- og kommunikasjonsteknologi, kognitive vitenskaper og nevroteknologi, vil ha dyptgående effekter på økonomi, samfunn og miljø.
Nämä tekniikat antavat myös aihetta huolestua niiden haitallisista vaikutuksista ympäristöön kun ajatellaan niiden välisten vuorovaikutusten laajuutta ja monimutkaisuuden astetta.
De vil sannsynligvis åpne for helt nye muligheter når det gjelder å skadebegrense og avhjelpe konsekvenser av miljøproblemer, i form av for eksempel nye forurensningssensorer, n ).
Tuntemattomien ja jopa tiedon n ).
Disse teknologiene er imidlertid også kilde til bekymring når det gjelder skadelige virkninger på miljøet, gitt den skala av samspill og nivået av kompleksitet på samspillet det her er snakk om. Ukjente og til og med ”ukjennbare” virkninger utgjør en stor utfordring for risikostyring (45) (46).
Ympäristöhaasteet maailman l m an la a laajuisesti tarkaste juisesti tarkasteltuina l tu ina ulottumattomissa olevien vaikutusten olemassaolo on suuri haaste riskienhallinnalle (45) (46).
Tilbakeslagseffekter kan også sette allerede oppnådd framgang innen miljø og ressurseffektivitet i fare (47).
Vastavaikutukset voivat myös syödä osan hyödyistä, joita ympäristössä ja energiatehokkuudessa on saatu aikaan.(47).
Som resultat av demografiske og økonomiske maktskifter er konturene av den globale styring i endring.
Väestön ja taloudellisen vallan siirtymien takia globaalin hallinnan maiseman ääriviivat ovat muuttumassa.
) ( samsvar med langsiktige miljømål (
ympäristötavoitteiden kanssa yhteensopivaan energiaan (
Men det kan bli vannmangel som vil ramme hardest i løpet av de kommende tiår.
Mutta veden puute voisi olla se, mikä eniten vaikuttaa tulevina vuosikymmeninä.
Et anslag antyder at om bare 20 år kan global vannetterspørsel være 40 % høyere enn i dag, og mer enn 50 % høyere i de raskest nyindustrialiserende land (55).
Erään arvion mukaan vain 20 vuoden kuluttua veden maailmanlaajuinen kysyntä voisi olla 40 % suurempi kuin nykyään ja yli 50 % suurempi kaikkein nopeimmin kehittyvissä maissa (55).
Et nyere anslag utarbeidet av Sekretariatet for Konvensjonen om biologisk mangfold viser dessuten at elveløp i mer enn 60 prosent av verdens store elvesystemer har blitt sterkt endret.
Lisäksi luonnon monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sihteeristön äskettäin laatiman arvion mukaan virtausta on voimakkaasti muutettu yli 60 prosentissa maailman suurista jokisysteemeistä.
Gjennom utviklingen i kommunikasjons- og informasjonsteknologi tar også sivilsamfunnet stadig større del i globale forhandlingsprosesser av alle slag.
Veden ottoon saatavilla olevan veden ekologisen kestävyyden rajat on näin ylitetty, ja jopa 50 % maailmasta voisi vuoteen 2030 mennessä elää alueilla, joilla
Dette resulterer i større gjensidig avhengighet og mer komplekse beslutningsprosser, hvilket fører til nye styringsformer og nye spørsmål om ansvar, legitimitet og tilregnelighet (50).
Ympäristöhaasteet voivat lisätä elintarvikkeiden, energian ja veden turvallisuusriskejä maailmanlaajuisesti
Miljøutfordringer kan føre til økt risiko for mat, energi- og vannsikkerhet på globalt nivå
Aliravittujen määrä maailmassa Aliravittujen osuus kehitysmaissa 1969–2009
Ifølge FNs organisasjon for ernæring og landbruk, FAO, kan etterspørsel etter mat, fôr og fibre komme til å vokse med 70 % innen o ).
Maailmanlaajuisten elintarvikkeiden, veden ja energian järjestelmien hauraus on tullut ilmeiseksi viime vuosina.
FNs organisasjon for ernæring og landbruk, FAO (
YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO (
Miljø ut for dr in fordringer i en ger i en glob global s al sammen am men h en h eng g nådd, og opp til 50 % av verden kan komme til å leve i områder med høy vannbelastning innen 2030, mens mer enn 60 % fortsatt kan komme til å
Ympäristöhaasteet maailman l m an la a laajuisesti tarkaste juisesti tarkasteltuina l tu ina veteen kohdistuu suuri rasitus ja yli 60 % voisi vielä olla ilman nykyistä
Infrastruktursystemer er ofte gamle, og det er mangel på informasjon om faktisk ytelse og tap (57
Infrastruktuurit ovat usein vanhoja ja tieto todellisesta suoritustasosta ja
Et anslag forutser et gjennomsnittlig årlig investeringsbehov på USD 772 milliarder for å vedlikeholde
Eräs arvio ennustaa keskimääräiseksi vuotuiseksi hävikistä puuttuu ( investointitarpeeksi 772 miljardia dollaria, jolla voitaisiin ylläpitää
Forskere som er opptatt av den tverrvitenskapelige forståelse av Jorda som integrert system, som på engelsk er blitt hetende ”Earth System Sciences” (ESS) forsøker å forstå kompleksiteten i samspillet i bio-geofysiske prosesser som bestemmer Jordas evne til selvregulering.
Maapallon tutkijat yrittävät ymmärtää bio-geofysikaalisten prosessien monimutkaisia vuorovaikutuksia. Prosessit vaikuttavat maapallon itsesäätelykykyyn.
I denne sammenheng har økologer observert terskler i en rekke vesentlige økosystemprosesser, som når de er overskredet forårsaker grunnleggende endring i hvordan økosystemet fungerer.
Tässä suhteessa ekologit ovat havainneet eräissä keskeisten ekosysteemien prosesseissa kynnyksiä, joiden ylittäminen aiheuttaa ekosysteemin toiminnan perusteellisen muuttumisen.
Mer nylig har grupper av vitenskapsfolk foreslått et antall planetariske grenser som menneskeheten må holde seg innenfor for å unngå katastrofal vann- og avløpsvanntjenester verden over innen 2015 (58).
vesi- ja jätevesihuoltoa koko maailmassa vuoteen 2015 mennessä (58).
Heri ligger det muligheter for ringvirkninger for mat- og energiforsyninger, eksempelvis ved kutt i landbruksproduksjon som kunne resultere i mindre generell sosial motstandsdyktighet.
Jos esimerkiksi maatalouden tuotos leikkautuu, on tässä mahdollisia heijastusvaikutuksia elintarvike- ja energiahuoltoon, mikä voisi johtaa yleisen sosiaalisen kestävyyden alenemiseen.
De foreslår at tre avgjørende grenser allerede er oversteget; hastigheten i tap av biologisk mangfold, klimaendringer og menneskelig inngripen i nitrogensyklusen, men erkjenner at det er alvorlige kunnskapshull og mye uvisshet.
Ne ovat biodiversiteetin väheneminen, ilmastonmuutos ja ihmisen vaikutus typpikiertoon. He kuitenkin tunnustavat, että on olemassa epävarmuustekijöitä ja vakavia aukkoja tietämyksessä.
Allerede i dag er grensene for bruk av ikkefornybare ressurser nesten nådd i mange deler av verden, og potensielt fornybare ressurser brukes i en grad som overstiger ressursenes reproduktive evner.
Jo nyt monissa osissa maailmaa uusiutumattomien luonnonvarojen käyttö on lähellä rajojaan ja uusiutuvia luonnonvaroja mahdollisesti käytetään yli niiden uusiutumiskyvyn.
Denne type dynamikk kan også gjenkjennes i Europas naboregioner, med deres relative rikdom på naturkapital.
Tällaista dynamiikkaa voidaan nähdä Euroopan naapurialueilla, joilla on suhteellisen runsaasti luonnonvaroja.
Overforbruk av vannressurser, kombinert med utilstrekkelig tilgang til rent drikkevann og sikre sanitærforhold, for eksempel, er svært alvorlige utfordringer både i det østlige Europa og i Middelhavsområdet (35).
Esimerkiksi vesivarojen liikakäyttö yhdistettynä turvallisen juomaveden ja sanitaatiopalvelujen riittämättömään saatavuuteen on kriittinen haaste sekä Itä-Euroopassa että Välimeren alueella (35).
Mens den generelle verdi av slik vitenskapelig virksomhet kan erkjennes, er det blitt ytret bekymringer for om dette kan rettferdiggjøres vitenskapelig, om muligheten for å velge eksakte verdier som er uvilkårlige og problemene med å redusere kompleksiteten i diverse samspill til enkeltgrenseverdier (r) (s).
vähentää vuorovaikutuksen monimutkaisuus yhteen raja-arvoon (
Det kunne oppstå problemer med hensyn til å balansere grenser med etiske og økonomiske overveielser og å sammenblande verdier med mål.
Rajojen tasapainottaminen eettisten ja taloudellisten kysymysten kanssa samoin kuin arvojen ja tavoitteiden sekoittuminen saattavat aiheuttaa ongelmia.
Noen hevder at å sette kvantitative grenser kunne forsinke virkningsfull handling og bidra til forringelse av miljø inntil det punkt at det ikke er noen vei tilbake t ) ( u).
Jotkut väittävät, että määrällisten rajojen asettaminen voisi viivästyttää tehokkaita toimia ja edistää ympäristön tilan huononemista t) ( u).
På det globale nivå forverres fattigdom og sosial utestengning ytterligere av forringelse av økosystemer og klimaendringer.
Maailmanlaajuisesti ekosysteemien huononeminen ja muutokset ilmastossa pahentavat edelleen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.