pere/sami_parallel huggingface dataset:
Imidlertid gjelder de bare narkotikarelatert virksomhet som rettshåndhevingsorganene er blitt klar over, og de kan gjenspeile nasjonale forskjeller i lovgivning,
Tietoja siitä, missä määrin huumausaineiden käyttäjien asuntotarpeet täyttyvät, on kuitenkin vähän.
Fra 2002 til 2007 steg antallet narkotikalovbrudd knyttet til bruk i de fleste rapporterende landene, bortsett fra i Bulgaria, Hellas, Nederland og Slovenia, som rapporterte om en nedgang i perioden (29). Generelt gikk antallet
Esimerkiksi Slovakiassa kuntoutuspalvelujen majoituspalvelu on usein kysyntää pienempi vähäisten taloudellisten resurssien vuoksi.
EONN 2009 Utvalgt aspekt om doms-statistikker narkotikalovbrudd relatert til bruk i Den europeiske union opp med anslagsvis 32 % fra 2002 til 2007.
Huumelainsäädännön valvonta on Euroopassa keskeinen osa huumeiden torjuntaa, ja siihen kohdistetaan suuri, ehkäpä suurin, osa huumausaineongelmaan käytetyistä resursseista.
Åtte land rapporterte om en nedgang i antallet forsyningsrelaterte lovbrudd i perioden, og åtte om en økning (30).
Merkittävä osa ”yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen” kohdennetuista varoista päätyy todennäköisesti poliisivoimille (EMCDDA, 2008e).
EONN publiserte i 2009 et nytt Utvalgt aspekt om doms-statistikker, som gjennomgår reaksjonene på narkotikalovbrudd i europeiske land.
Tukiasumista on ilmoitusten mukaan useissa maissa (Tšekissä, Saksassa, Irlannissa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Det sentrale spørsmålet som stilles er: Hva vil det mest sannsynlige utfallet bli i det enkelte land for en person som blir anholdt for besittelse eller forsyning av narkotika?
Esimerkiksi Irlannissa käyttäjät ovat vastuussa vuokran ja joidenkin kotipalvelujen maksamisesta, mutta tukityöntekijät auttavat heitä vuokrasopimuksen tekemisessä ja kouluttautumisessa tai työllistymisessä.
Dette Utvalgte aspektet finnes i trykt utgave og på internett, men bare på engelsk. (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selected-issues/sentencing).
Koska 45 prosentilla hoidon aloittavista käyttäjistä on koulunkäynnissään suoritettuna korkeintaan alempi perusaste ja noin 40 prosenttia heistä on työttömiä (23
25) For en drøfting av forholdet mellom narkotika og kriminalitet, se EONN (2007b).26) Se figur DLO-1 og tabell DLO-1 i Statistiske opplysninger 2009.
sosiaaliseen kuntoutumiseen kuuluu keskeisenä osana huumausaineiden käyttäjien auttaminen työllistymään ja kouluttautumaan ammattiin.
27) Se tabell DLO-2 i Statistiske opplysninger 2009.28) Se Tsjekkia og Nederland under ”Landoversikter” på EONNs nettsted (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews).
Tämä johtuu siitä, että monet huumerikokset nähdään ”sopimukseen perustuviksi rikoksiksi”, joissa keskenään asiasta sopineet henkilöt osallistuvat salaa lainvastaiseen toimintaan, josta poliisi ei saa vihiä, ellei sitä havaita sattumalta (esimerkiksi jalkautuneen valvonnan avulla) tai aktiivisen tiedustelutoiminnan kautta.
29) Se figur DLO-1 og tabell DLO-4 i Statistiske opplysninger 2009.30) Se figur DLO-1 og tabell DLO-5 i Statistiske opplysninger 2009.31) Se tabell DLO-3 i Statistiske opplysninger 2009.
22) Katso taulukko TDI-15 (osa ii) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.23) Katso taulukot TDI-12 ja TDI-13 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa samme periode en økning i antallet kokainrelaterte lovbrudd på ca. 59 % (33).
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa kelvollinen vertailu on hankalaa.
landene i Europa sto cannabisrelaterte lovbrudd for mellom 55 % og 85 % av alle anmeldte narkotikalovbrudd i 2007.
Kun pohjana käytetään 21 jäsenvaltion toimittamia tietoja, jotka edustavat 85:tä prosenttia Euroopan unionin 15–64-vuotiaasta väestöstä, ilmoitettujen huumausainerikosten määrä kasvoi arviolta 29 prosenttia vuodesta 2002 vuoteen 2007.
Bare i to land ble det begått flere lovbrudd som gjaldt andre narkotiske stoffer, nemlig Litauen (heroin 26 %) og Tsjekkia (metamfetamin 59 %).
Tiedoista ilmenee nouseva suuntaus kaikissa ilmoittaneissa maissa lukuun ottamatta Bulgariaa, Tšekkiä, Kreikkaa, Luxemburgia, Unkaria ja Sloveniaa, joissa suuntaus oli tasainen tai yleisesti ottaen laskeva tänä aikana. (26)
I Latvia fordeler narkotikalovbruddene seg jevnt mellom cannabis, heroin og ecstasy.
Käyttö- ja kaupparikokset
I femårsperioden 2002–07 var antallet narkotikalovbrudd som involverte cannabis økende eller stabilt i de fleste av de rapporterende landene, noe som ga en anslagsvis økning på 23 % for EU sett under ett. Fallende trender
Huumausaineiden valvotut toimitukset ja kohdennetut operaatiot, joiden tarkoituksena on huumausaineiden myyntipisteiden häirintä tai poistaminen, ovat esimerkkejä eurooppalaisten lainvalvontavirastojen toimintataktiikasta.
Den fallende trenden i antallet heroinrelaterte lovbrudd i Den europeiske union som ble anført i tidligere rapporter, synes å ha stoppet, og for perioden 2002–07 er det en økning på rundt 7 %.
Huumausainerikosten jakautuminen huumausaineiden käyttöön liittyviin rikoksiin ja kauppaan (välittämiseen, salakuljetukseen, valmistukseen) liittyviin rikoksiin ei ole muuttunut merkittävästi.
Imidlertid har det vært sprik mellom de nasjonale trendene, og den stigende trenden skyldes først og fremst en økning de to siste årene i Belgia, Hellas, Spania, Frankrike, Polen og Portugal samt en stabilisering i Tyskland og Østerrike (34).
Useimmissa Euroopan maissa käyttöä tai käyttöön tarkoitettua hallussapitoa koskevat rikokset muodostivat yhä suurimman ryhmän, jopa 91 prosenttia kokonaismäärästä (Espanja) vuonna 2007.
rapporteres av Bulgaria, Tsjekkia og Slovenia (32
(27) Tarjontaa koskevat rikokset ovat kuitenkin suurin ryhmä Tšekissä (87 prosenttia) ja Alankomaissa (69 prosenttia) (kaavio 2).
Antallet amfetaminrelaterte lovbrudd som er rapportert i Den europeiske union er fortsatt på vei opp, anslagsvis med 59 % fra 2002 til 2007. Ecstasyrelaterte lovbrudd har
Myös lainvalvontaelimet, erityisesti tulli, osallistuvat monissa maissa säänneltyjä kemikaaleja koskevan lainsäädännön valvontaan.
Antall kokainrelaterte lovbrudd gikk opp i perioden 2002–07 i alle europeiske land unntatt Bulgaria og Tyskland.
Siihen kuuluu tuonti- ja vientilupien käsittely sekä epäilyttävien tapahtumien tunnistaminen ja tutkiminen.
Den europeiske union sett under ett hadde i derimot gått ned med anslagsvis 22 % i samme periode (35).
Salaisten huumelaboratorioiden purkaminen voi niin ikään kuulua lainvalvontavoimien tehtäviin maissa, joissa valmistetaan synteettisiä huumausaineita.
Belgia Bulgaria Tsjekkia Danmark Tyskland Estland Irland Hellas Spania Frankrike Italia Kypros Latvia Litauen Luxembourg Malta Nederland Østerrike Polen Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sverige Storbritannia Kroatia Tyrkia Norge
Vuodesta 2002 vuoteen 2007 käyttöä koskevat huumausainerikokset kasvoivat useimmissa ilmoituksen tehneistä maista, vain Bulgariassa, Kreikassa,
For ytterligere opplysninger, se figur DLO-2 i Statistiske opplysninger 2009.Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Lisäksi kansalliset tietojärjestelmät voivat poiketa toisistaan erityisesti kirjaamis- ja raportointikäytäntöjen osalta. Näistä syistä maiden
32) Se figur DLO-3 og tabell DLO-6 i Statistiske opplysninger 2009. 33) Se figur DLO-3 og tabell DLO-8 i Statistiske opplysninger 2009.
24) Huumeiden tarjonnan vähentäminen on määritelty sivulla 28 olevassa laatikossa, katso EMCDDA:n vuosiraportti 2008.25) Keskustelua huumausaineiden ja rikollisuuden välisistä suhteista, katso EMCDDA (2007b).26) Katso kaavio DLO-1 ja taulukko DLO-1 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
34) Se figur DLO-3 og tabell DLO-7 i Statistiske opplysninger 2009.35) Se figur DLO-3 i Statistiske opplysninger 2009.
27) Katso taulukko DLO-2 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.28) Katso maakohtaiset katsaukset Tšekki ja Alankomaat EMCDDA:n sivustolla (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews).
Kapittel 2: Narkotikatiltak i Europa — en oversikt injisert narkotika i fengselet, og studier gjennomført i fire
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Helse- og sosialtiltak i fengsler andre land rapporterte andeler på 10 % eller mer (40
Alankomaissa ja Sloveniassa lasku oli koko ajan
På en hvilken som helst dag vil det være over 600 000 innsatte i fengslene i Den europeiske union (eller i snitt 120 innsatte pr.
22 prosenttia samana aikana. (35) lisääntyi Euroopan unionissa keskimäärin 32 prosenttia vuosina 2002–2007.
Narkotikabrukere som injiserer i varetekt synes å dele brukerutstyr oftere enn brukere som ikke er i fengsel.
Myös huumausainekauppaan liittyvät rikokset kasvoivat vuosina 2002–2007, joskin huomattavasti hitaammin: Euroopan unionin keskimääräinen kasvu oli 14 prosenttia.
Dette reiser spørsmål om potensialet for spredning av smittsomme sykdommer i fengselsbefolkningen.
Tällä jaksolla kahdeksan maata ilmoitti tarjontaan liittyvien rikosten yleisestä vähenemisestä ja kahdeksan lisääntymisestä. (30)
100 000 innbyggere, men de fleste medlemsstatene i Sentral- og Øst-Europa rapporterer tall over gjennomsnittet.
Kansallisesti vankien osuus väestöstä vaihtelee 65 vangista 320 vankiin 100 000:ta henkilöä kohti, ja useimmat Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiot ilmoittavat keskimääräistä suurempia lukuja.
Likevel er de nasjonale tallene, og snittet for EU, betraktelig lavere enn i Russland (629) og
Silti kansalliset luvut ja EU:n keskiarvo ovat huomattavasti pienemmät kuin Venäjän (629) ja
Personer som er domfelt for narkotikalovbrudd, utgjør mellom 10 % og 30 % av fengselsbefolkningen i de fleste EU-landene.
(31) Valtaosassa Euroopan maita kannabikseen liittyvät rikokset muodostivat 55–85 prosenttia ilmoitetuista huumausainerikoksista vuonna 2007.
En ukjent andel av alle innsatte er domfelt for vinningsforbrytelser for å finansiere narkotikaavhengighet, eller for annen narkotikarelatert kriminalitet.
Muita huumausaineita koskevat rikokset ylittivät kannabisrikokset vain kahdessa maassa: Liettuassa (heroiini, 26 prosenttia) ja Tšekissä (metamfetamiini, 59 prosenttia).
Selv om tallene totalt sett er lave, har andelen narkotikalovbrytere av alle domfelte innsatte i flere medlemsstater i Sentral- og Øst-Europa gått opp de senere årene.
Latviassa huumerikokset jakautuivat tasaisesti kannabiksen, heroiinin ja ekstaasin kesken.
Innsatte har krav på samme helsetilbud som folk som lever ute i samfunnet, og fengslenes helsetjenester bør være i stand til å gi tilsvarende behandling for problemer forbundet med narkotikabruk som det som tilbys utenfor murene (CPT, 2006; WHO, 2007).
Useimmissa EU:n maissa huumausainerikoksista tuomitut vangit muodostavat 10–30 prosenttia vankilaväestöstä. Lisäksi tuntematon määrä muita rikollisia on tuomittu huumausaineriippuvuuden vuoksi tehdyistä omaisuusrikoksista tai muista huumausaineisiin liittyvistä rikoksista.
Dette generelle likeverdsprinsippet er anerkjent i Den europeiske union gjennom rådsrekommandasjon av 18. juni 2003 om forebygging og reduksjon av helseskade forbundet med narkotikaavhengighet (41), og EUs nye handlingsplan mot narkotika (2009–12) forutsetter at prinsippet gjennomføres.
Vaikka kokonaismäärät ovat pieniä, huumausainerikollisten määrä tuomittujen vankien keskuudessa on kasvanut viime vuosina monissa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa.
Helse- og omsorgstilbudet i fengslene blir nå viet større oppmerksomhet fra beslutningstakerne i landene, og det er tegn til at EU-medlemsstatene er i ferd med å forbedre tjenestene de tilbyr de innsatte.
Kannabikseen liittyvien huumerikosten määrä lisääntyi tai pysyi ennallaan viisivuotiskaudella 2002–2007 useimmissa maissa, joista saatiin tietoa, ja kasvua oli EU:ssa kaikkiaan keskimäärin 23 prosenttia.
Likevel er det mye som gjenstår for å sikre at de innsatte har tilgang til helsetjenester i samme omfang og av samme kvalitet som det som tilbys resten av befolkningen.
Kokaiinirikokset lisääntyivät vuosina 2002–2007 kaikissa Euroopan maissa, joista tietoa saatiin, paitsi Bulgariassa ja Saksassa.
Ennå er det et stykke fram til at definisjoner, forskningsspørsmål og metoder som brukes i studier av narkotikabruk i fengslene, er standardisert (Vandam, 2009; Generaldirektoratet for helse- og forbrukersaker, 2008a), men eksisterende studier viser at narkotikabruk fortsatt er mer utbredt i fengselsbefolkningen enn i befolkningen generelt.
Vankiloissa tapahtuvaa huumausaineiden käyttöä koskevissa tutkimuksissa käytettyjä määritelmiä, tutkimuskysymyksiä ja -menetelmiä ei ole vieläkään standardoitu tarpeeksi (Vandam, 2009; terveys- ja kuluttajaasioiden pääosasto, 2008a), vaikka nykyisistä tutkimuksista ilmenee, että huumausaineiden käyttö on vankien keskuudessa edelleen muuta väestöä yleisempää.
Data fra en rekke studier gjennomført fra 2002 og senere, for det meste i Vest-Europa, viser at mellom én tredel og halvparten av dem som var med i undersøkelsene, rapporterte om regelmessig bruk av et illegalt rusmiddel før soning.
Useista vuodesta 2002 lähtien pääasiassa Länsi-Euroopassa tehdyistä tutkimuksista saatujen tietojen mukaan vähintään kolmannes ja enintään puolet haastatelluista ilmoitti käyttäneensä huumausainetta ennen vangitsemistaan.
Ved innsettelse i fengsel vil de fleste brukerne redusere forbruket av narkotika eller stoppe helt, hovedsakelig på grunn av problemer med å skaffe seg stoffene.
Amfetamiineihin liittyvien rikosten määrän suuntaus näyttää olevan Euroopan unionissa nouseva, arvioitu kasvu oli 59 prosenttia vuodesta 2002 vuoteen 2007.
Men at narkotika finner veien inn i de fleste fengsler til tross for alle tiltakene som iversettes for å redusere tilførselen, er et faktum verken fengselseksperter eller politikere i Europa nekter for.
Vankilaan tullessaan useimmat käyttäjät vähentävät käyttöä tai lopettavat sen kokonaan pääasiassa
Studier gjennomført siden 2002 viser at mellom 1 % og 50 % av alle innsatte rapporterer å ha brukt narkotika i soningstiden, og at inntil 27 % rapporterer om regelmessig bruk under soning (39).
29) Katso kaavio DLO-1 ja taulukko DLO-4 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.30) Katso kaavio DLO-1 ja taulukko DLO-5 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Tilbudet til innsatte i landene i Europa omfatter: informasjon om narkotika og helse, screening for smittsomme sykdommer og vaksinasjon, behandling for narkotikaavhengighet – inklusive – avrusning, substitusjonsbehandling og medikamentfrie tilnærminger samt forberedelse til løslatelse.
31) Katso taulukko DLO-3 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.32) Katso kaavio DLO-3 ja taulukko DLO-6 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Denne sikrer narkotikabehandling innen to uker etter at søknaden er innlevert.
33) Katso kaavio DLO-3 ja taulukko DLO-8 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Se tabell DUP-105 og DUP-2 i Statistiske opplysninger 2009.
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa
39) Se tabell DUP-3 i Statistiske opplysninger 2009.40) Se tabell DUP-4 i Statistiske opplysninger 2009.
39) Katso taulukko DUP-3 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.40) Katso taulukko DUP-4 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa i fengslene i 26 EU-land pluss Norge og Tyrkia.
asiaa valmistellaan ja Latviassa lainsäädännön muuttamisesta keskustellaan.
Individuell veiledning om smittsomme sykdommer og vurdering av narkotikarelatert risikoatferd rapporteres å eksistere i fengsler i 26 land.
Yksilöllistä neuvontaa tartuntataudeista ja huumausaineisiin liittyvän riskikäyttäytymisen arviointia on ilmoitettu olevan 26 maassa.
Hepatitt C-testing ved innsettelse finnes i 22 land, men ikke i Ungarn, Polen og Tyrkia.
C-hepatiitin testaus vankilaan tultaessa on mahdollista 22 maassa muttei Unkarissa, Puolassa eikä Turkissa.
I Ungarn ble derimot over 14 % av alle fanger screenet for HCV i løpet av de første ni månedene av en pågående kampanje som begynte i 2007.
Silti Unkarissa yli 14 prosenttia vangeista on seulottu HCV-infektion osalta vuonna 2007 alkaneen ja edelleen jatkuvan kampanjan ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana.
Andre tiltak, som målrettede programmer for hepatitt B-vaksinasjon i fengslene, kurs i stoffspesifikke, helsefremmende tiltak for fengselsansatte samt råd og opplæring i tryggere bruk, rapporteres i tretten land, selv om dekningsgraden varierer.
Muihin toimiin kuuluvat kohdennettu vankiloiden B-hepatiittirokoteohjelma, huumausaineisiin keskittyvät terveydenedistämiskurssit vankilahenkilöstölle sekä turvallisen käytön neuvonta ja harjaantuminen, joita on ilmoitettu tarjottavan 13 maassa, tosin kattavuus vaihtelee.
Tjueseks land har nå offisielt vedtatt at narkotikabrukere som får substitusjonsbehandling, skal få fortsette behandlingen i fengsel, men fem land har ennå ikke innført dette, og 21 land har vedtatt at denne typen behandling kan påbegynnes også av innsatte. Ifølge ekspertene er det imidlertid variasjoner i tjenestetilbudet.
Euroopan maissa vangeille tarjotaan muun muassa seuraavia palveluja: tietoa huumeista ja terveydestä, tartuntatautien seulontaa ja rokotuksia, huumeriippuvuuden hoitoa, esimerkkeinä vieroitushoito, korvaushoito ja huumeeton lähestymistapa, sekä vapautumiseen valmistautuminen.
I Tsjekkia, Frankrike, Tyskland og Storbritannia anslås tilbudet om substitusjonsbehandling å omfatte under halvparten av fengslene, og i Ungarn, Polen, Finland og Sverige bare et par fengsler. I ni land (Bulgaria, Estland, Hellas, Kypros, Litauen, Latvia, Slovakia, Romania, Tyrkia) er denne typen behandling ikke tilgjengelig i fengslene, men det er arbeid på gang for å innføre den i Bulgaria og Romania, og lovendringer drøftes i Latvia.
Esimerkkejä palvelujen jatkuvasti laajenemisesta vankiloihin ovat korvaushoidon käyttöönotto Tšekin, Puolan ja Ruotsin vankiloissa, huumeeton hoito-ohjelma Kyproksessa ja Tanskan hoitotakuujärjestelmän laajentaminen vankiloihin (vangeilla on oikeus päästä huumehoitoon kahden viikon kuluessa sitä koskevasta pyynnöstä).
Det samme kan sies om dekningen når det gjelder forebyggende tiltak mot overdose.
Yliannostusten ehkäisemiseen tarkoitettujen toimien tarjonta on samantasoista.
Mens informasjon om overdoserisiko finnes som et tilbud før løslatelse i 18 land, anslås det at slik informasjon ble gitt til mer enn noen få bare i åtte land i løpet av de 12 siste månedene.
Vapautumista edeltävää neuvontaa yliannostusvaaran ehkäisemiseksi on saatavissa 18 maassa, mutta arvioidaan, että sitä on annettu laajemmassa mitassa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana ainoastaan kahdeksassa maassa.
Informasjonsmateriell om narkotikarelaterte dødsfall og akuttsituasjoner utarbeidet spesielt for fengselsmiljøet, er tilgjengelig bare i syv land (43).
Erityisesti vankilaympäristöön laadittuja tiedotteita huumausainekuolemista ja ensiaputilanteista on saatavissa vain seitsemässä maassa. (43)
Der det er et begrenset tilbud om substitusjonsbehandling i samfunnet generelt, vil dette oftest vise seg igjen i et fraværende eller bare begrenset behandlingstilbud i fengslene (42).
Tällaisen hoidon aloittaminen vankilassa on hyväksyttyä 21 maassa. Asiantuntijoiden arvioiden mukaan toimenpiteiden tarjonnassa on kuitenkin eroja.
Av andre hindringer for å få substitusjonsbehandling i fengslene som medlemsstatene rapporterer, er manglende lovhjemmel for å få tilbudet på plass (Finland) eller krav om betaling for behandlingen (fransktalende del av Belgia).
Korvaushoitoa on saatavilla lähes kaikissa vankiloissa yhdeksässä maassa ja yli puolessa vankiloista neljässä maassa.
Tilbudet om substitusjonsbehandling varierer også ofte med lokale forhold og er noen ganger avhengig av initiativ fra den enkelte fengselslege.
Tšekissä, Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa korvaushoitoa arvioidaan tarjottavan alle puolessa vankiloista ja Unkarissa, Puolassa, Suomessa ja Ruotsissa sitä tarjotaan vain muutamissa.
Eksperter har vurdert tilgjengeligheten og nivået på tjenestetilbudet innen forebygging og skadereduksjon
Yhdeksässä maassa (Bulgaria, Viro, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Slovakia, Romania, Turkki) tällaista hoitoa ei ole saatavissa vankiloissa, tosin Bulgariassa ja Romaniassa
Sprøytebytte og utdeling av kanyler er et tilbud som finnes i fengselsmiljøer i Tyskland, Spania, Luxembourg, Portugal og Romania, og det planlegges innført i Storbritannia (Skottland).
Neulan- ja ruiskunvaihdon tarjontaa vankiloissa on ilmoitettu Saksasta, Espanjasta, Luxemburgista, Portugalista ja Romaniasta ja sitä suunnitellaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa).
Motstand fra de fengselsansatte og mangelen på konfidensialitet er rapportert som årsaker til at det har vært vanskelig å innføre en del av disse programmene i fengsler.
Vankilahenkilöstön vastustus ja luottamuspula on ilmoitettu esteiksi, jotka estävät eräiden neulojen- ja ruiskujenvaihtoohjelmien toteutumista vankiloissa.
42) Se figur HSR-2 i Statistiske opplysninger 2009.43) Se tabell HSR-7 i Statistiske opplysninger 2009.
42) Katso kaavio HSR-2 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.43) Katso taulukko HSR-7 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Produksjon og handel
Tuotanto ja salakuljetus
Gjeldende anslag går ut på at cannabis dyrkes i 172 land og territorier i verden
Kasvia arvellaan nykyisin viljeltävän 172 maassa tai alueella
Dette innebærer at det er vanskelig å produsere nøyaktige anslag over den globale produksjonen av cannabis.
(44) Yhdessä nämä seikat tarkoittavat, että kannabiksen maailmanlaajuisen tuotantomäärän arviointi on vaikeaa.
UNODC (2009) anslår den globale produksjonen av marihuana til mellom 13 300 og 66 100 tonn i 2008.
UNODC (2009) arvioi kannabisruohon maailmanlaajuisen tuotannon vuonna 2008 sijoittuneen 13 300 tonnin ja 66 100 tonnin välille.
I Europa er dyrking av cannabis utbredt og muligens i ferd med å bli enda mer utbredt (Korf, 2008).
Kannabiksen käyttö Euroopassa on muuttunut huomattavasti viime vuosikymmenen aikana samoin kuin keskustelu siitä, miten tämän huumausaineen laajalle levinneeseen käyttöön olisi reagoitava.
I 2007 rapporterte 19 europeiske land om innenlandsk cannabisproduksjon, men fenomenets omfang synes å variere betydelig.
Muutama maa erottui 1990luvun alussa ja puolivälissä kannabiksen suuren levinneisyyden vuoksi.
En signifikant del av den cannabisen som brukes i Europa, er nok sannsynligvis dyrket i Europa.
Koko Euroopan alueen käyttö oli nykytilanteeseen verrattuna tuolloin vielä vähäistä.
I Europa har bruken av cannabis endret seg betydelig det siste tiåret.
Useimmissa maissa kannabiksen käyttö kasvoi 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa ja johti nykyiseen huomattavasti homogeenisempaan yleiskuvaan Euroopassa.
Det samme har debatten om hensiktsmessige tiltak mot den utbredte bruken av dette stoffet.
Silti maiden välillä on edelleen suuria eroja.
Bruken av cannabis økte i de fleste land i løpet av 1990-årene og begynnelsen av 2000-tallet, og det har resultert i at dagens europeiske situasjon er mindre variert, selv om det fortsatt er store forskjeller landene imellom.
Viime vuosina on alettu ymmärtää entistä paremmin tämän huumausaineen pitkäaikaisen ja yleisen käytön kansanterveydelliset seuraukset ja saamiemme tietojen mukaan kannabiksesta johtuviin ongelmiin haetaan hoitoa entistä useammin.
Europa er kanskje nå på vei inn i en ny fase, ettersom data både fra generelle befolkningsundersøkelser og fra skoleundersøkelser tyder på at bruken har stabilisert seg eller til og med gått ned.
Eurooppa voi olla siirtymässä parhaillaan uuteen vaiheeseen, sillä yleisistä väestö- ja koululaistutkimuksista saadut tiedot viittaavat vakiintuvaan tai peräti vähenevään käyttöön.
Bruksnivået er imidlertid fortsatt høyt i historisk sammenheng, og hva som utgjør et effektivt tiltak mot cannabisbruk, er fortsatt et nøkkelspørsmål i den europeiske narkotikadebatten.
Historiallisesti arvioiden käyttömäärät ovat edelleen suuria, ja tehokkaan
I Europa blir marihuanaen også importert, for det meste fra Afrika (f.eks.
Kannabiksen viljely on yleistä Euroopassa ja mahdollisesti kasvussa (Korf, 2008).
Nigeria, Marokko, Ghana, Sør-Afrika) og i noen mindre grad fra Sørvest-Asia (Pakistan) og Amerika (Jamaica) (INCB, 2009a).
Vuonna 2007 kaikkiaan 19 Euroopan maata ilmoitti kannabiksen kotiviljelystä, tosin ilmiön mittakaava näyttää vaihtelevan suuresti. Merkittävä osa Euroopassa käytetystä kannabiksesta on kuitenkin
Tabell 2: Produksjon, beslag, priser og styrke på marihuana og hasj
Taulukko 2. Kannabisruohon ja -hartsin tuotanto, takavarikot, hinta ja pitoisuus
Globalt produksjonsestimat (tonn)
Maailmanlaajuisen tuotannon arvio (tonneina)
Antall beslag EU og Norge (inkl. Kroatia og Tyrkia)
Takavarikkojen lukumäärä EU ja Norja(Kroatia ja Turkki mukaan lukien)
Gjennomsnittlig detaljpris (EUR pr. gram)
Keskihinta katukaupassa (euroa grammalta)
Gjennomsnittlig styrke (THC-innhold)
Keskimääräisen pitoisuuden (THC-pitoisuuden) vaihteluväli
Verdier i midterste halvdel av rapporterte gjennomsnittspriser.Alle data gjelder 2007, bortsett fra globale produksjonsestimater, som er for 2008.UNODC World drug report (2009) for globale data, nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet for europeiske data.
Ilmoitettujen keskihintojen keskivaiheen vaihteluväli.Kaikki tiedot vuodelta 2007, paitsi maailmanlaajuisen tuotannon arviot vuodelta 2008.UNODC World drug report (2009) (maailmanlaajuiset arviot), Reitoxin kansalliset yhteyspisteet (Euroopan tiedot).
) For informasjon om kildene til data om tilbud og tilgjengelighet av narkotika, se s. 39.
) Mikäli haluat lisätietoja huumausaineiden tarjonta- ja saatavuustietojen lähteistä, katso s. 40.
Den globale produksjonen av hasj i 2008 er anslått til mellom 2 200 og 9 900 tonn (UNODC, 2009), og Marokko er fortsatt den største produsenten.
Kannabishartsin tuotannoksi arvioitiin 2 200–9 900 tonnia vuonna 2008 (UNODC, 2009). Marokko on edelleen suurin kansainvälinen tuottaja.
Ifølge rapportene er dyrkingsarealet for hasj redusert fra 134 000 hektar i 2003 til 76 400 hektar i 2005 (UNODC og Marokkos regjering, 2007).
Saatujen tietojen mukaan kannabishartsin tuotantoon käytettävä maaala pieneni vuoden 2003 tasolta 134 000 hehtaarista 76 400 hehtaariin vuonna 2005 (UNODC ja Marokon hallitus, 2007).
Hasjproduksjon rapporteres også i andre land, bl.a. Afghanistan og Pakistan (UNODC, 2009).
Hartsia on mainittu tuotettavan muissakin maissa, kuten Afganistanissa ja Pakistanissa (UNODC, 2009).
Siden det er uklart i hvilken grad de analyserte prøvene er representative for den generelle situasjonen på markedet, bør opplysninger om styrke tolkes med varsomhet. I 2007 varierte rapportert
Marokossa tuotettu kannabishartsi salakuljetetaan Eurooppaan yleensä Espanjan niemimaan ja Alankomaiden kautta, joista se jaellaan edelleen muihin Euroopan maihin.
Tilbud og tilgjengelighet av narkotika: data og kilder
Järjestelmälliset ja rutiininomaiset tiedot laittomien huumausaineiden markkinoiden ja salakuljetuksen kuvaamiseksi ovat edelleen vähäisiä.
I 2007 ble anslagsvis 5 600 tonn marihuana og 1 300 tonn hasj beslaglagt i verden, en total økning på om lag 10 % fra foregående år.
Vuonna 2007 maailmassa takavarikoitiin arviolta 5 600 tonnia kannabisruohoa ja 1 300 tonnia kannabishartsia eli kaikkiaan noin kymmenen prosenttia enemmän kuin edellisvuonna.
De fleste beslagene av marihuana ble fortsatt gjort i Nord-Amerika (66 %), mens hasj fortsatt hovedsakelig ble beslaglagt i Vest- og Sentral-Europa (66 %) (UNODC, 2009).
Kannabisruohoa takavarikoitiin eniten (66 prosenttia) Pohjois-Amerikassa, ja hartsitakavarikot keskittyivät (66 prosenttia) edelleen Länsi- ja Keski-Eurooppaan (UNODC, 2009).
Systematisk og rutinemessig informasjon om de illegale narkotikamarkedene og om den illegale handelen finnes fortsatt bare i begrenset omfang.
Huumausaineiden takavarikkoja pidetään usein tarjonnan, salakuljetusreittien ja huumeiden saatavuuden epäsuorana indikaattorina.
Produksjonsestimater for heroin, kokain og cannabis er ofte laget ut fra anslag over dyrkingsarealer basert på feltarbeid (prøvetaking i felten) og fly- eller satellittundersøkelser.
Selkeämpi indikaattori ne ovat huumausainelainsäädännön soveltamisesta (esimerkiksi painopistealueet, resurssit ja strategiat), mutta ne heijastelevat samalla myös raportointikäytäntöjä ja salakuljettajien heikkouksia.
Disse anslagene er forbundet med visse vesentlige begrensninger, f.eks. forbundet med variasjoner i avling eller problemer med kartlegging av produksjon av f.eks. cannabis, som også kan foregå innendørs og ikke bare i avgrensede geografiske områder.
Lisäksi on ehkä analysoitava tiedot laittomien huumausaineiden puhtaudesta tai vahvuudesta ja katukauppahinnoista, jotta vähittäismarkkinoita voidaan ymmärtää. Tällaisia tietoja voi kuitenkin olla saatavilla vain vähän, tai tietojen luotettavuus ja vertailukelpoisuus voi olla epävarmaa.
Antallet beslag er mer enn doblet fra 2002 til 2007.
Takavarikoiden määrä yli kaksinkertaistui vuodesta 2002 vuoteen 2007.
Beslaglagte kvanta marihuana ble halvert de to første årene i denne perioden, men til tross for en økning etter dette ligger de beslaglagte kvantaene godt under de 130 tonnene som ble beslaglagt i 2002.
Tämän jakson kahden ensimmäisen vuoden aikana takavarikoidun kannabisruohon määrä puolittui mutta kasvoi sen jälkeen. Silti sen määrä on edelleen selvästi alle vuonna 2002 takavarikoitujen 130 tonnin.
Det største antallet beslag av marihuana ble rapportert av Storbritannia, som sto for nærmere halvparten av alle beslag i 2005 og 2006.
Suurimmat kannabisruohon takavarikointien lukumäärät on ilmoitettu Yhdistyneestä kuningaskunnasta, jonka osuus oli jotakuinkin puolet kaikista takavarikoista vuosina 2005 ja 2006.
Tyrkia (25,5 tonn) og Belgia (12,8 tonn) rapporterte rekordstore beslag i 2007.
Turkki (25,5 tonnia) ja Belgia (12,8 tonnia) ilmoittivat vuoden 2007 huippuluvut.
Narkotikabeslag betraktes ofte som en indirekte indikator på forsyningssituasjon, smuglerruter og tilgjengelighet av de forskjellige narkotiske stoffene.
EMCDDA kerää kansallisia tietoja huumeiden takavarikoinneista, puhtaudesta ja katukauppahinnoista Euroopassa.
De er en mer direkte indikator på rettshåndhevingsorganenes innsats (f.eks. prioriteringer, ressurser, strategier), men gjenspeiler også rapporteringspraksis og hvor utsatt omsetningsleddene er for å bli pågrepet.
Muut huumeiden tarjontaa koskevat tiedot ovat peräisin UNODC:n tietojärjestelmistä ja analyyseista, ja täydentäviä tietoja saadaan myös Europolilta.
En analyse av data om renhet, styrke og detaljpris på illegale rusmidler kan også bidra til å forstå detaljmarkedene bedre.
Huumeiden lähtöaineita koskevat tiedot saadaan Euroopan komissiolta, joka kerää tietoja kyseisten aineiden takavarikoista EU:ssa, sekä INCB:ltä, joka osallistuu kansainvälisiin aloitteisiin, joilla estetään lähtökemikaalien päätyminen laittomien huumausaineiden valmistukseen.
Beslagene av hasj i Europa var større enn beslagene av marihuana, både i antall og i kvanta (46).
Kannabishartsin takavarikot ylittävät Euroopassa kannabisruohon takavarikot sekä kappalemääräisesti että määrällisesti.
I 2007 ble det gjort om lag 325 000 beslag av hasj, til sammen 859 tonn, eller nesten ni ganger mer enn beslaglagte kvanta av marihuana.
(46) Vuonna 2007 tehtiin noin 325 000 kannabishartsin takavarikkoa, joissa otettiin talteen 859 tonnia huumetta.
I perioden 2002–2007 har antallet hasjbeslag gått opp, mens beslaglagte kvanta har variert.
Vuosina 2002–2007 kannabishartsin takavarikoiden lukumäärä on lisääntynyt, mutta takavarikoitu määrä on vaihdellut samaan aikaan.
Drøye halvparten av alle hasjbeslag og ca. tre firedeler av beslaglagte kvanta i 2007 ble rapportert av Spania, og rekordstore beslag av hasj ble gjort i Belgia (59 tonn), Portugal (43 tonn) og Tyrkia (6 tonn).
Vähän yli puolet kaikista kannabishartsin takavarikoista ja noin kolme neljännestä vuonna 2007
) Dataene om europeiske narkotikabeslag i dette kapittelet kan finnes i tabell SZR-1 til SZR-6 i Statistiske opplysninger 2009. )
) Tässä luvussa mainitut tiedot Euroopan huumausainetakavarikoinneista ovat taulukoissa SZR-1–SZR-6 vuoden 2009 tilastotiedotteessa. )
Størrelsen på den enkelte forsendelse, transportavstand og antallet internasjonale grenser som skal krysses, gjør at det gjerne er større sjanse for beslag av hasj enn av lokalprodusert marihuana.
Koska lähetysten koko ja lähetysmatka vaihtelevat ja lähetysten on ylitettävä kansainvälisiä rajoja, kannabishartsin riski joutua takavarikoiduksi voi olla suurempi kuin maan sisällä tuotetulla kannabisruoholla.
Befolkningsundersøkelser: et viktig verktøy for å forstå mønstre og trender for narkotikabruk i Europa
Väestötutkimukset: tärkeä väline huumeidenkäytön mallien ja suuntausten ymmärtämiseksi Euroopassa
Narkotikabruk i befolkningen generelt eller blant skoleelever kan kartlegges ved hjelp av representative undersøkelser som gir anslag over den andelen som rapporterer å ha brukt bestemte stoffer i løpet av et gitt tidsrom.
Huumeiden käyttöä kokonaisväestössä tai koululaisten keskuudessa selvitetään tilastollisesti edustavilla kyselyillä, jotka tuottavat arvioita siitä väestön osuudesta, joka ilmoittaa käyttäneensä huumeita tiettynä ajanjaksona.
Undersøkelser gir også nyttig kontekstuell informasjon om bruksmønstre, sosiodemografiske karakteristika for brukerne og oppfatninger av risiko og tilgjengelighet.
Tällaisista kyselyistä saadaan myös hyödyllistä taustatietoa käyttötavoista, käyttäjien sosiodemografisista piirteistä, riskien ymmärtämisestä ja huumeiden saatavuudesta.
nasjonalt gjennomsnittlig THC-innhold i hasj fra 2,9 % til 13,3 %.
EMCDDA on laatinut kansallisten asiantuntijoiden kanssa aikuisten haastatteluja varten sarjan keskeisiä kysymyksiä (”eurooppalaisen mallikyselylomakkeen”, EMQ).
Gjennomsnittsstyrken på marihuana, hjemmedyrket sinsemilla (”nederwiet”) i Nederland ikke inkludert, varierte fra 1,2 % til 10,2 %.
Se on nyt otettu käyttöön useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
I perioden 2002–2007 holdt rapportert gjennomsnittlig styrke på hasj og marihuana seg stabil, gikk eventuelt ned, i de fleste av de 16 europeiske landene som denne analysen har kunnet gjøres for.
Käytetyissä menetelmissä ja tiedonkeruuvuosissa on kuitenkin vielä eroja, joten erityisesti maiden välisiä pieniä eroja on tulkittava varoen.
Imidlertid ble det registrert en stigende trend for gjennomsnittlig THC-innhold i hasj i Portugal og Luxembourg.
Kyselyjen suorittaminen on kallista, ja vain harvat maat keräävät tietoa vuosittain.
En økning i styrken på marihuana ble observert i fem andre land.
Monet tosin keräävät tietoa 2–4 vuoden välein.
Informasjon om styrken på lokalprodusert marihuana over flere år er tilgjengelig bare for Nederland, hvor det nylig ble observert en reduksjon i gjennomsnittsstyrken på nederwiet, fra en topp på 20,3 % i 2004 til 16,0 % i 2006, hvor den holdt seg i 2007 (47).
Tämän raportin tiedot perustuvat tuoreimpaan kustakin maasta saatavilla olevaan kyselyyn, joka on yleensä tehty vuosien 2004 ja 2007 välisenä aikana.
Sammen med nasjonale eksperter har EONN utviklet et sett av kjernespørsmål til bruk i undersøkelser blant voksne (”European Model Questionnaire” – EMQ).
Kannabistuotteiden väkevyys määräytyy delta-9-tetrahydrokannabinolin (THC) eli niiden tärkeimmän tehoaineen pitoisuuden mukaan.
Protokollen har nå blitt gjennomført i de fleste EU-medlemsstatene.
Kannabiksen väkevyys vaihtelee suuresti maasta toiseen ja saman maan sisällä sekä eri kannabistuotteiden kesken.
Det er imidlertid fortsatt forskjeller når det gjelder metodikk og året da dataene ble samlet inn, og dette betyr at selv små forskjeller, særlig fra et land til et annet, bør tolkes med varsomhet.
Kannabiksen pitoisuustiedot perustuvat valtaosin takavarikoidusta kannabiksesta otettujen näytteiden rikosteknisiin laboratoriotutkimuksiin.
Fordi det er dyrt å gjennomføre spørreundersøkelser, samler bare noen få europeiske land inn informasjon årlig, mens mange gjennomfører undersøkelser med to til fire års intervall.
Ei ole varmaa, vastaavatko tehdyt määritykset yleistä tasoa markkinoilla, joten pitoisuustietoja kannattaa tulkita varoen.
I denne rapporten presenteres data basert på de siste tilgjengelige undersøkelsene i hvert land, som i de fleste tilfeller er fra perioden 2004–2007.
Vuonna 2007 hartsinäytteiden ilmoitettu THC-pitoisuus vaihteli 2,9 prosentista 13,3 prosenttiin.
Gjennomsnittlig detaljpris på marihuana varierte fra 1 til 12 euro grammet i de 17 landene som la fram informasjon, og i nærmere halvparten av disse landene lå prisen mellom 4 og 9 euro.
Vuosina 2002–2007 ilmoitetut kannabishartsin ja -ruohon keskimääräiset pitoisuudet pysyivät ennallaan tai pienenivät monissa niistä 16:sta Euroopan maasta, joiden tietoja pystyttiin analysoimaan.
For de 11 landene som har data for hele perioden 2002–07, har gjennomsnittlig detaljpris på hasj, korrigert for inflasjon, gått ned.
Portugalissa ja Luxemburgissa todettiin sen sijaan kasvava suuntaus kannabishartsin keskimääräisessä THC-pitoisuudessa.
Tilgjengelige data for marihuana for samme periode tyder på en mer stabil situasjon.
Kannabisruohon pitoisuuksien kasvua havaittiin viidessä muussa maassa.
Av de tre standard tidsrammene som er brukt for rapportering av undersøkelsesdata, er livstidsprevalens (angir antall personer som har brukt det aktuelle rusmiddelet på noe tidspunkt i sitt liv) den bredeste.
Kolmesta vakioajanjaksosta, joita käytetään kyselytutkimusten tietojen raportointiin, väljin on ainakin kerran elämänsä aikana käyttäneitä kuvaava muuttuja.
Dette målet gjenspeiler ikke dagens situasjon med hensyn til narkotikabruk blant voksne, men det kan bidra til å forstå bruksmønstre og insidens.
Se ei välttämättä anna tarkkaa kuvaa nykytilanteesta aikuisten keskuudessa, mutta se voi auttaa ymmärtämään käyttötapoja ja käytön tiheyttä.
For voksne er EONNs standard aldersspredning 15–64 år (alle voksne) og 15–34 år (unge voksne), og fokus er på tidsrammene siste år og siste måned (bruk i løpet av siste 12 måneder eller siste 30 dager før undersøkelsen) (1).
EMCDDA:n käyttämät ikähaarukat aikuisten osalta ovat 15–64-vuotiaat (kaikki aikuiset) ja 15–34-vuotiaat (nuoret aikuiset), ja painopiste on viimeksi kuluneen vuoden ja kuukauden kattavilla ajanjaksoilla (käyttö kyselytutkimusta edeltävien 12 kuukauden tai 30 päivän aikana).
For skoleelever blir livstidsprevalens og siste års prevalens omtrent det samme, da bruk av illegale rusmidler før 15 års alder sjelden forekommer.
(1) Koululaisten osalta koko elämän aikainen käyttöaste vastaa viimeksi kuluneen vuoden aikaista käyttöastetta, koska laittomien huumeiden käyttö ennen 15. ikävuotta on harvinaista.
Et forsiktig anslag tilsier at om lag 74 millioner europeere har brukt cannabis minst én gang i livet (livstidsprevalens), det vil si mer enn én av fem av alle mellom 15 og 64 år (se tabell 3 for et sammendrag av dataene).
Vuonna 2007 kannabiksen keskimääräinen vähittäiskauppahinta vaihteli 3 eurosta 11 euroon grammalta niissä 18 maassa, joista tietoja saatiin, ja puolet niistä ilmoitti hinnaksi 5–9 euroa.
Det er store forskjeller fra et land til et annet idet nasjonale prevalenstall varierer fra 1,5 % til 38,6 %.
Niissä 11 maassa, joista on tietoa vuosilta 2002–2007, kannabishartsin keskimääräinen inflaatiokorjattu vähittäiskauppahinta laski.
For de fleste landene ligger prevalensestimatene i området 10–30 %.
Kannabisruohon tilanne on käytettävissä olevien tietojen mukaan pysynyt vakaampana samana aikana.
Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD) bruker standardiserte metoder og verktøy for å måle narkotika- og alkoholbruk i representative utvalg av 15–16-årige skoleelever.
Eurooppalainen koulukysely alkoholista ja muista huumausaineista (ESPAD) käyttää vakioituja menetelmiä ja välineitä huumeiden ja alkoholin käytön mittaamiseen 15–16-vuotiaiden koululaisten tilastollisesti edustavissa otoksissa.
Det er gjennomført ESPAD-undersøkelser i 1995, 1999, 2003 og 2007.
Kyselytutkimuksia on tehty vuosina 1995, 1999, 2003 ja 2007.
I 2007 ble undersøkelsen gjennomført i 35 land, inklusive 25 EU-medlemsstater, Norge og Kroatia (2).
Vuonna 2007 tietoja kerättiin 35 maasta, mukaan lukien 25 EU:n jäsenvaltiota, Norja ja Kroatia. (2)
(2 publications/methods/gps-overview) Et sammendrag av de viktigste funnene i ESPAD-undersøkelsen fra 2007 finnes på 23 språk (http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index77163EN.html).
) Vuoden 2007 ESPAD-kyselyn olennaisimmista tuloksista on saatavilla yhteenveto 23 kielellä (http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index77163EN.html).
Den fulle rapporten er tilgjengelig på ESPADs nettsted (http://www.espad.org).
Raportti löytyy kokonaisuudessaan ESPAD:n internetsivuilta (http://www.espad.org).
) Se tabell PPP-1 og PPP-5 i Statistiske opplysninger 2009 for data om styrke og pris.
) Katso pitoisuus- ja hintatietoja koskevat taulukot PPP-1 ja PPP-5 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Tabell 3: Prevalens av cannabisbruk i befolkningen generelt — datasammendrag
Taulukko 3. Kannabiksen käytön levinneisyys koko väestössä – yhteenvetotiedot
Land med lav prevalens
Pienimmän käyttöasteen maat
Land med høy prevalens
Suurimman käyttöasteen maat
Romania (0,3 %)Sverige (1,3 %)Hellas, Litauen (1,5 %)
Romania (0,3 %)Ruotsi (1,3 %)Kreikka, Liettua (1,5 %)
Romania (1,5 %)Hellas, Kypros (3,6 %)Sverige (6,0 %)Portugal (6,6 %)
Romania (1,5 %)Kreikka, Kypros (3,6 %)Ruotsi (6,0 %)Portugali (6,6 %)
Romania (0,5 %)Hellas (1,2 %)Sverige (1,6 %)Kypros, Litauen (2,0 %)
Romania (0,5 %)Kreikka (1,2 %)Ruotsi (1,6 %)Kypros, Liettua (2,0 %)
Europeiske prevalensestimater er basert på vektede gjennomsnitt fra de nyeste nasjonale undersøkelsene gjennomført fra 2001 til 2008 (hovedsakelig 2004–2008) og gjelder følgelig ikke noe enkelt år.
Euroopan levinneisyyden arviot perustuvat painotettuihin keskiarvoihin, jotka on saatu vuosien 2001 ja 2008 välillä (pääasiassa 2004–2008) tehdyistä uusimmista kansallisista tutkimuksista.
Populasjoner brukt som grunnlag: 15–64 (334 millioner), 15–34 (133 millioner) og 15–24 (63 millioner).
Käytetty väestöpohja: 15–64 (334 miljoonaa), 15–34 (133 miljoonaa) ja 15–24 (63 miljoonaa).
Dataene som presenteres her, finnes i “Generelle befolkningsundersøkelser“ i Statistiske opplysninger 2009.
Tässä tiivistetyt tiedot ovat saatavissa vuoden 2009 tilastotiedotteen kohdasta ”Yleiset väestötutkimukset”.
Dette er tilfelle i
Ruotsi ja Norja.
Befolkningsundersøkelser tilsier at gjennomsnittlig 31,1 % av unge voksne i Europa (15–34 år) har prøvd cannabis, mens 12,5 % har brukt stoffet det siste året og 6,8 % har brukt det den siste måneden.
Eniten kannabista edeltävän kuukauden aikana käyttäneitä 15–16-vuotiaita koululaisia on Espanjassa (20 prosenttia)
Enda flere europeere i aldergruppen 15–24 anslås å ha brukt cannabis i løpet av nærmest alle europeiske land bortsett fra Portugal (48
Kannabiksen käyttö keskittyy vahvasti nuoriin (15–34-vuotiaisiin), ja yleensä suurimmaksi viimeisen vuoden aikana käyttäneeksi ryhmäksi ilmoitetaan 15–24-vuotiaat.
) Se figur GPS-1 i Statistiske opplysninger 2009.
) ja Tšekissä (18 prosenttia). (
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa enn de tilsvarende europeiske gjennomsnittene, som er på henholdsvis 31,1 % og 12,5 %.
Väestötutkimusten tietojen perusteella näyttäisi siltä, että keskimäärin 31,1 prosenttia eurooppalaisista nuorista aikuisista (eli 15–34-vuotiaista) on käyttänyt kannabista joskus, 12,5 prosenttia on käyttänyt viimeksi kuluneen vuoden ja 6,8 prosenttia viimeksi kuluneen kuukauden aikana.
siste år (15,9 %) eller siste måned (8,3 %).
Vieläkin suuremman osan eurooppalaisista 15–24-vuotiaista arvellaan käyttäneen kannabista viimeksi kuluneen vuoden (15,9 prosenttia) tai kuukauden (8,3 prosenttia) aikana.
Det er store variasjoner i de nasjonale prevalensestimatene for cannabisbruk i alle prevalensmålinger, idet landene i øvre del av skalaen rapporterer inntil ti ganger høyere verdier enn landene med lavest prevalens.
Kannabiksen käytön kansalliset esiintyvyysarviot vaihtelevat suuresti maittain kaikkien levinneisyyslukujen osalta, ja asteikon yläpään maat ilmoittavat enimmillään kymmenkertaisia arvoja pienimpiä esiintyvyysasteita ilmoittaneisiin maihin verrattuna.
Blant skoleelever er det bare Spania og Tsjekkia som rapporterer livstidsprevalenser som kan sammenlignes med nivåene rapportert fra USA og Australia.
Samassa ikäryhmässä kannabista ainakin kerran ja viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden osuudet olivat 58 ja 28 prosenttia Kanadassa (2004) ja Australiassa 47 ja 16 prosenttia (2007).
Cannabisbruk er generelt mer utbredt blant menn enn blant kvinner (se EONN, 2006a), til tross for klare forskjeller landene imellom.
Kannabiksen käyttö on yleisempää miesten kuin naisten keskuudessa (katso EMCDDA, 2006a), vaikka maiden välillä havaitaankin suuria eroja.
For eksempel varierer kjønnsfordelingen i land som rapporterer cannabisbruk siste år, fra 6,4 menn pr. kvinne i Portugal til 1,4 i Østerrike.
Esimerkiksi ilmoituksensa mukaan viimeksi kuluneen vuoden aikana kannabista käyttäneiden miesten ja naisten välinen suhde vaihtelee Portugalin 6,4 miehestä naista kohden Itävallan 1,4 mieheen naista kohden.
På grunnlag av ESPAD-undersøkelsen (49) har vi sammenlignbare data om bruken av alkohol og narkotika blant 15–16-årige skoleelever i Europa (Hibell et al., 2009).
ESPAD-tutkimus (49) tarjoaa vertailukelpoista tietoa alkoholin ja huumeiden käytöstä 15–16-vuotiaiden koululaisten keskuudessa Euroopassa (Hibell ym., 2009).
I 2007 ble denne undersøkelsen gjennomført i 25 EU-medlemsstater i tillegg til Norge og Kroatia.
Vuonna 2007 tutkimus tehtiin 25:ssä EU:n jäsenvaltiossa sekä Kroatiassa ja Norjassa.
En del land (f.eks. Spania, Sverige, Storbritannia) gjennomfører egne nasjonale skoleundersøkelser som gir data, også om bruken av cannabis, som kan sammenlignes med ESPAD og HBSC (Health-Behaviour in School-aged Children).
Jotkin maat (kuten Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta) tekevät omia kansallisia koululaistutkimuksiaan, joista saatava tieto – myös kannabiksen käytöstä – on vertailukelpoista ESPAD-tutkimuksen ja kouluikäisten lasten terveyskäyttäytymistä selvittävän HBSC-tutkimuksen kanssa.
Med stigende nivåer i andre land har dette bildet gradvis endret seg. Dessuten har bruken av cannabis i Storbritannia falt siden 2003, særlig i aldersgruppen 16–24 (52), noe som tyder på et generasjonsskifte.
EMCDDA:lle ilmoitettujen kansallisten kyselytutkimustietojen perusteella kannabiksen käyttö lisääntyi selvästi lähes kaikissa EU-maissa varsinkin nuorten (kaavio 3) ja koululaisten keskuudessa.
Også andre steder avtegner det seg en nedadgående trend, eventuelt en utflating, både i skoleundersøkelser og en del generelle befolkningsundersøkelser. Av de 11 landene der det er mulig å analysere trender for perioden 2002–2007 for bruk siste år blant unge voksne, rapporterer fire en nedgang på minst 15 % av utgangsverdien, og i
Vuosituhannen vaihteessa useimmissa Euroopan maissa huomattava osa nuorista oli käyttänyt tai käytti tätä huumausainetta, mikä näkyy siitä, että vuodesta 1998 vuoteen 2003 ainakin kerran kannabista käyttäneiden 15–34-vuotiaiden määrä oli lisääntynyt noin 30 prosenttiin seitsemässä maassa ja ylitti 40 prosenttia kahdessa muussa maassa.
Høyest prevalensnivå for bruk av cannabis siste måned blant 15–16-åringer i Europa rapporteres av ytterligere fire synes situasjonen å være stabil (53). I tre
Vastaavat viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden määrät samassa ikäryhmässä olivat peräti 15–20 prosenttia seitsemässä maassa ja viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneiden määrät 8–15 prosenttia kuudessa maassa.
Spania (20 %) og Tsjekkia (18 %) ( land har prevalensnivåene økt med minst 15 %, selv om andre data trekker denne oppadgående tendensen i tvil.
Vuotta 2007 koskevista ESPAD-tiedoista ilmenee, että eniten kannabista ainakin kerran käyttäneitä 15–16-vuotiaita koululaisia on Tšekissä (45 prosenttia) (50ja että Viron, Ranskan, Alankomaiden, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat yleisyysluvut vaihtelevat 26 prosentista 32 prosenttiin.
Europeiske tall kan sammenlignes med tall fra andre deler av verden.
Viisitoista maata ilmoitti kannabista kerran käyttäneiden määräksi 13–25 prosenttia.
For eksempel viste den nasjonale undersøkelsen om narkotikabruk og helse i USA (Samhsa, 2007) en livstidsprevalens av cannabisbruk på 49 % blant unge voksne (15–34 år, rekalkulert av EONN) og en prevalens for siste års bruk på 21 %.
Pienimmät osuudet (alle kymmenen prosenttia) ilmoittivat Kreikka, Kypros, Romania, Suomi,
Selv om cannabisbruken økte blant skoleelever i mange europeiske land i perioden 1995–2003, akkurat som hos voksne, har den i den senere tid flatet ut eller blitt redusert.
Kannabiksen käytön suuntaukset ovat erityisen kiinnostavia Yhdistyneessä kuningaskunnassa.