pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den 27. mai 2008 uttalte miljøverndepartementet i den spanske regionen Catalonia at det kraftige regnfallet den senere tiden hadde hjulpet på tørken i regionhovedstaden, og at myndighetene muligens ville kunne oppheve restriksjonene på bruk av vann.
Espanjassa Katalonian alueen ympäristövirasto kertoi 27. toukokuuta 2008, että äskettäiset rankkasateet ovat lievittäneet kuivuutta alueen pääkaupungissa Barcelonassa, minkä ansiosta hallitus voi mahdollisesti poistaa vedenkäytölle asetetut rajoitukset.
Mens fyllingsgraden i vannmagasinene i mars var på 20 %, er den nå på 44 %.
Veden määrä vesivarastoissa kapasiteetti on kasvanut maaliskuun 20 prosentista 44 prosenttiin tilavuudesta.
12 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / TILPASNING TIL KLIMAENDRINGENE: VANN OG TØRKE
12 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMINEN: VESI JA KUIVUUS aurinkoenergiaa, mikä on myönteinen askel.
Avsalting er imidlertid fortsatt dyrt.
Suolanpoisto on kuitenkin edelleen kallista.
De saltholdige biproduktene fra prosessen er også vanskelige å deponere og kan skade miljøet.
Prosessin sivutuotteena syntyvää suolavettä on myös hankala hävittää, ja se voi olla ympäristölle haitallista.
“Det er ofte over 40 °C her om sommeren, og luftfuktigheten kan være svært høy,” sier Barış fra Istanbul.
”Täällä on kesällä usein yli 40 astetta, ja kosteus voi olla erittäin suuri”, Istanbulissa asuva Barış kertoo. ”Paikalliset viranomaiset varoittavat meitä nyt paljon paremmin ja osaavat yleensä kertoa, miten kauan vesi on poikki, joten voimme varautua.
“De lokale myndighetene er blitt mye flinkere til å advare oss, og de kan vanligvis fortelle oss hvor lenge vannet vil bli borte slik at vi kan planlegge.
Mutta he eivät näytä tekevän kovinkaan paljon itse vesipulalle – he eivät kai pysty loihtimaan lisää sateita”, hän totesi.
Regionale og nasjonale myndigheter i Tyrkia, og over hele Europa, kan bli flinkere til å forvalte vannressursene, altså iverksette tiltak for å redusere og styre etterspørselen i stedet for ganske enkelt å øke vannforsyningen.
Ironista kyllä, laitosta rakentava paikallinen vesiviranomainen menettää joka päivä useita miljoonia litroja puhdasta juomavettä vuotavien putkistojen ja huonon infrastruktuurin takia.
Rammedirektivet for vann, som er EUs lovgivning hva vann angår, pålegger medlemsstatene å bruke prising av vannrelaterte tjenester som et virkemiddel til å fremme vern av vannressursene.
Suolanpoistolla voi olla perusteltu asema vesihuollossa pitkällä aikavälillä, mutta prosessi, jossa suolainen vesi muutetaan juomavedeksi, kuluttaa tunnetusti paljon energiaa.
Å sette en pris på vannet er faktisk en av de mest effektive måtene å påvirke vannforbruket på.
Jotkin laitokset hyödyntävätkin nyt aikavälin sopeutumispolitiikkaa.
Effektiv vannforvaltning må imidlertid også omfatte innsats for å redusere vanntap og informasjon om effektiv bruk av vann.
Alueelliset ja kansalliset hallitukset pyrkivät epätoivoisesti lisäämään veden saatavuutta ja investoivat siksi hankkeisiin, joissa esimerkiksi rakennetaan veden varastoinnissa käytettäviä altaita ja säiliöitä.
Middelhavslandene blir stadig mer avhengige av avsaltingsanlegg for å skaffe ferskvann.
Investointeja kohdennetaan myös vedensiirtoon ja suolanpoistolaitoksiin, joissa suolavedestä tehdään juomakelpoista.Välimeren maat turvautuvat yhä enemmän suolanpoistoon makean veden hankinnassa.
Spania har pr. i dag 700 avsaltingsanlegg som hver dag leverer nok vann til 8 millioner mennesker.
Espanjalla on tällä hetkellä 700 suolanpoistolaitosta, jotka pystyvät toimittamaan riittävästi vettä 8 miljoonalle ihmiselle päivittäin.
Det forventes at avsaltingsvirksomheten i Spania vil fordobles i løpet av de kommende 50 årene.
Suolanpoiston odotetaan kaksinkertaistuvan Espanjassa seuraavien 50 vuoden aikana.
Bedre informasjon vil hjelpe oss å tilpasse oss
Paremmat tiedot auttavat meitä sopeutumisessa
Totalt vannuttak pr. år/Fornybare ressurser på lengre sikt 102030405060
Kokonaisvedenotto vuodessa/pitkän aikavälin uusiutuvat vesivarat 010203040506070
Vannutnyttelsesindeksen (WEI) (figur 1) er et godt eksempel på den type informasjon som trengs for å få et overblikk over omfanget av problemene vi står overfor, og hvor vi finner dem.
Vedenkäyttöindeksi (WEI) (kuva 1) on hyvä esimerkki sellaisesta tiedosta, jota tarvitaan yleiskuvan saamiseksi vesiongelmiemme laajuudesta ja sijainnista.
Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia
Belgia Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia
Enkelt sagt viser indeksen tilgjengelige vannressurser i et land eller en region i forhold til mengden vann som brukes.
Yksinkertaistaen indeksi osoittaa maan tai alueen käytettävissä olevat vesivarat käytetyn veden määrään verrattuna.
En indeks på over 20 % tyder vanligvis på vannmangel.
Yli 20 prosentin indeksi on yleensä osoitus veden vähyydestä.
Som diagrammet viser, er det ni land som har knapphet på vann, eller ”vannstress”: Belgia, Bulgaria, Kypros, Tyskland, Italia, Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia, Malta, Spania og Storbritannia (England og Wales).
Kuten kuvasta ilmenee, seuraavien yhdeksän maan katsotaan kärsivän niin sanotusta vesistressistä: Belgia, Bulgaria, Kypros, Saksa, Italia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Malta, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Wales).
WEI-data for England viser at Sørøst-England og London er særlig presset.
WEI-tietoja on saatavilla Englannista, ja ne osoittavat, että vesistressistä kärsivät erityisesti Kaakkois-Englanti ja Lontoo.
Denne typen informasjon er avgjørende for effektivt å kunne tilpasse oss klimaendringene.
Tämäntasoinen tieto on erittäin tärkeää tehokkaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta.
Ved å forstå hvor mye vann som er tilgjengelig i en region, hvor det kommer fra og hvem som bruker det, vil vi være i stand til å utvikle effektive lokale strategier for å tilpasse oss klimaendringene.
Kun ymmärrämme, miten paljon vettä on käytettävissä tietyllä alueella, mistä se tulee ja kuka sitä käyttää, voimme laatia tehokkaita paikallisia strategioita sopeutuaksemme ilmastonmuutokseen.
Alle medlemsstatene i EU er imidlertid travelt opptatt med å forberede, utarbeide og gjennomføre nasjonale tiltak basert på situasjonen i hvert land.
Kaikki EU:n jäsenvaltiot kuitenkin valmistelevat, kehittävät ja toteuttavat kansallisia toimia kussakin maassa havaitun tilanteen pohjalta.
Den felles tankegangen som må til for å oppnå effektiv tilpasning, er ikke godt utviklet, men prosessen er i gang.
Tehokkaan sopeutumisen edellyttämä yhteinen ideointi ei ole vielä kovinkaan pitkällä, mutta tämä prosessi on nyt käynnistymässä.
En forestående rapport fra Det europeiske miljøbyrå ser nærmere på Alpene, som ofte blir beskrevet som “Europas vanntårn” ettersom 40 % av Europas ferskvann kommer fra denne fjellkjeden.
EEA:n valmisteilla olevassa raportissa käsitellään Alppeja, joita kuvataan usein Euroopan vesitorniksi, koska 40 prosenttia Euroopan puhtaasta vedestä tulee tältä vuoristoseudulta.
Alperegionen har hatt en temperaturøkning på 1,48 °C de siste hundre årene – det dobbelte av verdensgjennomsnittet.
Lämpötila Alppien alueella on noussut 1,48 astetta viimeisten sadan vuoden aikana – kaksi kertaa enemmän kuin maapallolla keskimäärin.
Isbreer smelter, snølinjen trekker seg tilbake, og det skjer en gradvis endring i måten fjellkjeden samler opp og lagrer vann om vinteren for så å fordele det om sommeren, heter det i rapporten.
Jäätiköt sulavat, lumiraja nousee ja vuoristoseudun tapa kerätä ja varastoida vettä talvisin ja jakaa sitä jälleen lämpimämpinä kesäkuukausina muuttuu vähitellen, raportissa todetaan.
Alpene er avgjørende for vannforsyningen ikke bare i de åtte alpelandene, men også i store deler av kontinental-Europa ettersom mange av de store elvene faktisk har sine kilder her.
Alpit ovat erittäin tärkeät vesihuollolle paitsi kahdeksassa alppimaassa myös suuressa osassa mannerEurooppaa, sillä monet suuret joet saavat alkunsa Alpeilta.
Som sådan blir de et tungt symbol på omfanget av trusselen og den innsatsen som må til.
Siten ne symboloivat edessä olevaa vakavaa uhkaa ja tarvittavien toimien luonnetta.
Tilpasningsstrategiene og -politikken må omfatte lokale, grenseoverskridende og EU-dekkende elementer.
Sopeutumisstrategioihin ja -toimiin on sisällyttävä paikallisia, rajat ylittäviä ja EU:n laajuisia osatekijöitä.
Tilsynelatende urelaterte sektorer som landbruk og turisme, energiproduksjon og folkehelse må sees i sammenheng.
Näennäisesti erillisiä toimintoja, kuten maataloutta ja matkailua, energiantuotantoa ja terveydenhuoltoa, on tarkasteltava yhdessä.
Til syvende og sist betyr tilpasning å revurdere hvor og hvordan vi lever, nå og i framtiden.
Sopeutuminen tarkoittaa viime kädessä sen uudelleentarkastelua, missä ja miten elämme nyt ja tulevaisuudessa.
Hvor skal vannet vårt komme fra?
Mistä vetemme tulee?
Hvordan skal vi beskytte oss mot ekstreme hendelser?
Miten suojelemme itseämme ääriolosuhteilta?
EEA-studier med fokus på arealdekke viser at det ofte er i kystområdene det foregår mest utbygging. Miljøbyråets
Maanpeitteeseen keskittyvät EEA:n tutkimukset osoittavat, että rakentaminen on usein vilkkainta rannikkoseuduilla.
Europas biologiske mangfold forsvinner i et faretruende tempo
Euroopan biologinen monimuotoisuus on häviämässä huolestuttavan nopeasti
Hvis du er det og du bor i sentrale eller nordlige deler av Europa, er mordersneglen trolig en av dine personlige fiender.
Jos olet ja asut Keski- tai Pohjois-Euroopassa, espanjansiruetana eli niin kutsuttu tappajaetana on todennäköisesti yksi henkilökohtaisista vihollisistasi.
Sneglen, som nådeløst tar for seg av hagevekster og grønnsaker, synes å være immun mot kontrolltiltak.
Torjuntatoimet eivät näytä tehoavan tähän etanalajiin, joka hyökkää säälimättä yrttiesi ja vihannestesi kimppuun.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / BIOLOGISK MANGFOLD: INVADERENDE FREMMEDE ARTER / 15 økte handelen, oppdagelsesreisene og koloniseringen på 1600-tallet, da arter som brunrotten første gang ble ført med skip fra Asia. Om lag 10 000 fremmede arter er registrert i Europa.
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / BIOLOGINEN MONIMUOTOISUUS: VIERAAT TULOKASLAJIT / 15 vakavaa vahinkoa luonnonvaraisille kasvi- ja hyönteislajeille Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa.
Mordersneglen, med det vitenskapelige navnet Arion lusitanicus, kalles også iberiasnegl siden den er naturlig hjemmehørende på den iberiske halvøy.
Kaupan, tutkimusmatkailun ja siirtokuntien lisääntyminen 1500-luvulta alkaen käynnisti merkittävien lajien varsinaisen maihinnousun, kun esimerkiksi isorotta levisi Eurooppaan ensi kertaa laivojen mukana Aasiasta.
Sneglen er en hermafroditt og kan spre seg svært raskt.
Euroopassa on havaittu noin 10 000 vieraslajia.
Mordersneglen begynte å spre seg i Europa for om lag 30 år siden, da den ble fraktet som egg i jorden på potteplanter.
Jotkin niistä, kuten peruna ja tomaatti, tuotiin Eurooppaan tarkoituksella, ja ne ovat yhä taloudellisesti merkittäviä.
Dette er fortsatt en viktig spredningsvei i dag. Mordersneglen er bare ett eksempel på en langt større trussel mot Europas biologiske mangfold ettersom fremmede eller ikke-stedegne arter etablerer seg og spres over hele kontinentet som et resultat av menneskelig aktivitet.
Muut lajit, joita kutsutaan vieraiksi tulokaslajeiksi, aiheuttavat vakavia ongelmia tuholaislajeina puutarhanhoidossa sekä maa- ja metsätaloudessa, tautien tartunnanlevittäjinä tai vahingoittamalla rakennelmia kuten rakennuksia ja patoja.
De fleste reiser som “blindpassasjerer” og transporteres verden rundt uten at noen vet om det.
Vieraat tulokaslajit myös muuttavat ekosysteemejä, joissa ne elävät, ja vaikuttavat muihin näiden ekosysteemien lajeihin.
FNs konvensjon om biologisk mangfold utpeker trusselen fra invaderende fremmede arter som en av de største truslene mot verdens biologiske mangfold. Fremmede arter har kommet til nye steder så lenge menneskene har drevet reise- og handelsvirksomhet.
Esimerkiksi tuore tutkimus tatar-kasvista, joka tuotiin Eurooppaan 1800-luvulla Itä-Aasiasta koristekasvina, on osoittanut, että tämä nopeasti leviävä tulokaskasvi aiheuttaa
Invasjonen startet på ordentlig med den almesyke – forårsaket av en innført sopp – har ødelagt almetrær i skogene i Sentral-Europa.
Vieraat rikkaruoholajit supistavat Euroopan maatalouden tuottoja, ja hollanninjalavatauti – jonka aiheutti Eurooppaan kulkeutunut sieni – on tuhonnut jalavia Keski-Euroopan metsissä.
Det amerikanske gråekornet, som ble satt ut i Storbritannia, utkonkurrerer ikke bare det naturlig hjemmehørende rødekornet – en konsekvens som ikke lar seg måle i penger – det ødelegger også bartrær og reduserer verdien på tømmeret.
Yhdistyneeseen kuningaskuntaan levinnyt amerikkalainen harmaaorava on syrjäyttämässä alkuperäiseen lajistoon kuuluvan punaoravan, minkä vaikutusta on vaikea arvioida rahassa. Harmaaorava myös vahingoittaa havupuita ja vähentää niiden arvoa puutavarana.
Kostnadene skadene og kontrolltiltak mot invaderende fremmede arter medfører i USA, er beregnet til EUR 80 mrd. årlig.
Vieraslajien aiheuttamien vahinkojen ja niiden torjumisen vuosittaisten kustannusten arvioidaan nousevan Yhdysvalloissa 80 miljardiin euroon.
Foreløpige beregninger viser at kostnadene i Europa beløper seg til over EUR 10 mrd. årlig.
Alustavien arvioiden mukaan vastaavat kustannukset Euroopassa ylittävät 10 miljardia euroa vuosittain.
Da er ikke kostnaden ved viktige patogener som rammer mennesker (f.eks.
Näissä arvioissa ei ole otettu huomioon
HIV og influensa), medtatt eller ekstraordinære utbrudd av dyresykdommer.
Espanjansiruetana (Arion lusitanicus), kuuluu Iberian niemimaan lajistoon.
Europakommisjonen støtter naturforvaltningsprosjekter i medlemsstatene gjennom EUs LIFE-forordning.
Useimmat niistä saapuvat salamatkustajina ja kulkeutuvat ihmisen tietämättä maapallon eri osiin.
LIFE-midlene blir i stadig større grad brukt til prosjekter som gjelder invaderende fremmede arter, og budsjettet nærmer seg nå EUR 14 millioner pr. treårsperiode.
Biologista monimuotoisuutta koskevassa YK:n yleissopimuksessa määritetään vieraiden tulokaslajien muodostama uhka yhdeksi merkittävimmistä maailmanlaajuista biologista monimuotoisuutta uhkaavista tekijöistä.
Biologisk mangfold – et videre perspektiv dyrearter.
Biologinen monimuotoisuus – laajempi näkökulma ekosysteemeille ja olemassa oleville, alkuperäiseen lajistoon kuuluville kasvi- ja eläinlajeille.
Det forventes at problemet med invaderende arter vil forverres det neste hundreåret pga. klimaendringene og økt handel og turisme.
Tulokaslajien aiheuttaman ongelman odotetaan pahenevan kuluvalla vuosisadalla ilmastonmuutoksen sekä lisääntyvän kaupan ja matkailun myötä.
Begrepet biologisk mangfold viser til det mangfoldige plante- og dyrelivet på Jorden.
Biologisella monimuotoisuudella tarkoitetaan maapallon elämän moninaisuutta.
Det representerer Jordens naturrikdom og danner dermed grunnlaget for vårt liv og vår velstand.
Se edustaa maapallon luonnon rikkautta ja muodostaa siten perustan elämällemme ja hyvinvoinnillemme.
Det er fundamentalt for mange ting vi er avhengige av, som vannet vi drikker og luften vi puster.
Biologinen monimuotoisuus tukee monia peruspalveluja, joista olemme riippuvaisia, kuten juomavesi ja hengitysilma.
Det bidrar til pollineringen av avlinger, gir oss mat på bordet, regulerer været og rydder opp i avfallet vårt.
Se auttaa viljelykasvien pölyttämisessä, ruoan hankkimisessa, sääilmiöiden sääntelyssä ja jätteidemme siivoamisessa.
Det biologiske mangfoldet svekkes i dag med foruroligende hastighet, hovedsakelig på grunn av at vi misbruker naturen for å opprettholde produksjonen, forbruket og handelen i den globaliserte økonomien vi lever i.
Biologinen monimuotoisuus on häviämässä huolestuttavan nopeasti, mikä johtuu lähinnä siitä, että käytämme luontoa väärin ylläpitääksemme tuotantoa, kulutusta ja kauppaa globalisoituneessa taloudessa.
Tap og fragmentering av habitater på grunn av rydding av skog og naturområder til bygging av boliger, veier og landbruk, tørrlegging av våtmarksområder og oppdemming av elver i landbruksøyemed og overfiske i havene, er hovedårsakene til tap av biologisk mangfold.
Ensisijainen syy biologisen monimuotoisuuden häviämiseen on elinympäristöjen häviäminen ja pirstoutuminen, mikä on seurausta metsien ja luonnonvaraisten alueiden raivaamisesta asuntojen, teiden ja maatalouden tieltä, kosteikkojen kuivattamisesta ja jokien patoamisesta maatalouden tarkoituksiin sekä merten kalakantojen liikahyödyntämisestä.
Andre trusler mot det biologiske mangfoldet skriver seg fra forurensning, klimaendringer og overbeskatning av naturressurser.
Muut tärkeimmät uhat biologiselle monimuotoisuudelle ovat saasteet, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen liiallinen hyödyntäminen.
Ettersom prognosene tilsier at verdens befolkning vil øke fra dagens 6,7 milliarder til 9 milliarder i 2050, forventes det at dagens trusler vil få enda større konsekvenser for det biologiske mangfoldet, og tapene vil øke.
Maapallon väestömäärän ennustetaan kasvavan nykyisestä 6,7 miljardista 9 miljardiin vuonna 2050, joten on odotettavissa, että nykyisten tärkeimpien uhkatekijöiden vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen lisääntyvät ja biologinen monimuotoisuus vähenee entisestään.
Enten de settes ut med vilje eller vilkårlig, kan slike arter volde stor skade for mennesker, økosystemer og stedegne plante- og
Sen arvoa voidaan verrata rahoitusmarkkinoihin, joilla osakkeiden tapaan lajeista koostuva hajautettu salkku voi toimia puskurina häiriöitä vastaan.
Verdien av det biologiske mangfoldet kan sammenlignes med finansmarkedene, hvor en diversifisert portefølje av arter, på samme måten som aksjer, kan være en buffer mot forstyrrelser.
Oli näiden lajien levittäminen tahallista tai tahatonta, ne voivat aiheuttaa vahinkoa ihmisille,
Som en respons på dette planlegger EEA og dets nettverk av medlems- og samarbeidsland å opprette et europadekkende informasjonssystem som vil identifisere, påvise, vurdere og reagere mot nye og voksende invasjoner.
Asemansa vakiinnuttaneiden vieraiden tulokaslajien vähentäminen (tai hävittäminen) on vaikeaa, työlästä ja kallista.Euroopan komissio tukee ympäristöhankkeita jäsenvaltioissa EU:n LIFE-asetuksen kautta.
Fremmede arter finnes i alle europeiske økosystemer.
Vieraat tulokaslajit ja Eurooppa – lisääntyvät vaikutukset
Globaliseringen, særlig økt handel og turisme, har ført til en kraftig økning i antallet og typen fremmede arter som kommer til Europa.
Erittäin hyvä esimerkki tästä on kaukasianjättiputki, Heracleum mantegazzianum, joka tuotiin Eurooppaan koristekasvina 1800luvulla.
Hav- og kystområdene påvirkes dramatisk på grunn av økt skipsfart og bygging av kanaler mellom tidligere isolerte havområder – Suez-kanalen er fortsatt en viktig årsak til at nye arter finner veien inn i Middelhavet.
Sitä pyritään nyt torjumaan huomattavin paikallisin toimin, koska se on vakiinnuttanut asemansa heinikoissa, rautateiden penkereillä, tienpientareilla ja jokien varsilla.
rekke eksperter, satt opp en liste over de invaderende fremmede artene som utgjør den største trusselen mot det biologiske mangfoldet i Europa.
Se on myös myrkyllinen, ja suora ihokosketus voi aiheuttaa voimakasta ihoärsytystä.
Listen består pr. i dag av 163 arter eller artsgrupper.
Kaukasianjättiputkea ei todennäköisesti pystytä enää hävittämään Euroopasta.
Artene blir satt på listen hvis de er svært utbredt og/eller skaper betydelige problemer for det biologiske mangfoldet og økosystemene i sitt nye habitat.
Jos toimiin olisi ryhdytty jo varhaisessa vaiheessa (1940-lukuun mennessä), onnistumismahdollisuudet olisivat todennäköisesti olleet paremmat.
Artene på listen, hvorav karplanter utgjør de langt fleste med 39 registreringer, har betydelige konsekvenser på det stedegne biologiske mangfoldet genetisk, artsmessig eller på økosystemnivå. Mange har også konsekvenser for menneskers helse og for økonomien.
Euroopan komissio on vastaavasti korostanut äskettäisessä biologista monimuotoisuutta käsittelevässä tiedonannossaan tarvetta kehittää ”varhaisvaroitusjärjestelmä” vieraita tulokaslajeja varten.
Siden 1950 har i gjennomsnitt mer enn én av artene på listen etablert seg hvert år, og det er ingen entydige tegn til at situasjonen er i ferd med å bedres (figur 1).
EEA onkin suunnittelemassa yhdessä jäsen- ja kumppanimaistaan koostuvan verkoston kanssa Euroopan laajuista
Fremmede arter kommer i alle størrelser og fasonger.
Vieraslajeja on kaikenmuotoisia ja -kokoisia.
Noen introduseres med vilje og er viktige for økonomien, andre har liten betydning, men ganske mange har gitt katastrofale følger.
Jotkin lajit on tuotu Eurooppaan tarkoituksella, ja ne ovat taloudellisesti merkittäviä.
Første trinn i utviklingen av kontroll- og forvaltningstiltak er derfor å identifisere de mest offensive artene slik at innsatsen kan settes inn mot disse. For bedre å forstå de invaderende fremmede artene og virkningen de har på det biologiske mangfoldet i Europa, har Miljøbyrået, med støtte fra en
Joidenkin vieraslajien vaikutus taas on vähäinen, mutta useilla lajeilla on ollut tuhoisia vaikutuksia.
Totalt antall arter
Lajien kumulatiivinen määrä
1 / Spredning i den europeiske region av de mest invaderende fremmede artene som truer det biologiske mangfoldet. Kilde: EEA, 2007.
Kuva 1 / Biologista monimuotoisuutta pahiten uhkaavien vieraiden tulokaslajien levinneisyys Pan-Euroopan alueella.
Artene på verstinglisten kommer fra mange deler av verden, men særlig Asia og Nord-Amerika (figur 2).
Luettelossa olevat lajit ovat peräisin maapallon eri osista, eritoten Aasiasta ja Pohjois-Amerikasta (kuva 2).
Mange andre stammer imidlertid fra én del av Europa, for så å ha spredt seg til andre deler av kontinentet.
Monet muut luettelon lajit ovat kuitenkin peräisin jostain päin Eurooppaa, mutta ne ovat levinneet myös muualle maanosaan.
Sør-Amerika
Tuntematon
Blant de tiltakene som må til for å bekjempe invaderende fremmede arter, er forvaltnings- og gjenoppbyggingstiltak, som ofte kan være både vanskelige og kostnadskrevende.
Vieraiden tulokaslajien torjumiseksi tarvittaviin toimiin lukeutuvat hoito- ja ennallistamistoimet, jotka ovat yleensä sekä hankalia että kalliita.
Kontrolltiltak mot mordersnegler har f.eks. vært arbeidskrevende og ofte bare hatt en lokal og midlertidig effekt.
Esimerkiksi espanjansiruetanan torjuntatoimet ovat olleet työläitä, ja niiden vaikutus jää usein vain paikalliseksi ja tilapäiseksi.
De er likevel viktige.
Ne ovat tästä huolimatta tärkeitä.
I EU er det allerede iverksatt forsøk på å bekjempe invaderende fremmede arter med forvaltnings- og gjenoppbyggingstiltak, finansiert med LIFE-midler.
EU:ssa vieraita tulokaslajeja pyritään jo torjumaan hoito- ja ennallistamistoimilla, joita rahoitetaan LIFE-asetuksen puitteissa.
Fra 1992 til 2002 ble det bevilget EUR 40 millioner til prosjekter som tar for seg invaderende arter, og bevilgningene økes.
Vuosina 1992–2002 tulokaslajeja koskeviin hankkeisiin osoitettiin 40 miljoonaa euroa, ja tämäntyyppiset investoinnit ovat kasvussa.
EU finansierer også studier av disse artene innenfor rammen av “program for forskning og teknologisk utvikling”. Problemet med invaderende fremmede arter forsvinner ikke.
EU myös rahoittaa näiden lajien tutkimusta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta.
* Personene i denne fortellingen er oppdiktet.
* Tämän tarinan henkilöt ovat kuvitteellisia.
Dataene er imidlertid reelle.
Tiedot ovat kuitenkin täyttä totta.
Historien finner sted 27. juli 2008, da det ble sendt ut varsel om dårlig luftkvalitet i Brussel flere mennesker i Europa for tidlig på grunn av luftforurensning enn i trafikkulykker.
Tapahtumien ajankohta on 27. heinäkuuta 2008, jolloin Brysselissä annettiin ilmanlaatua koskeva varoitus.
Det europeiske målet om en luftkvalitet som ikke skader menneskers helse eller miljøet, er ennå ikke nådd.
Euroopassa ei ole edelleenkään päästy tavoitteeseen eli saavutettu sellaista ilmanlaatua, joka ei vahingoita ihmisten terveyttä eikä ympäristöä.
Analyser fra Miljøbyrået tyder på at 15 av de 27 medlemsstatene i EU ikke vil klare å oppfylle sine juridisk bindende mål for 2010 om reduksjon av skadelige luftforurensende stoffer.
EEA:n arvion mukaan 15 EU:n 27 jäsenvaltiosta ei onnistu saavuttamaan vähintään yhtä vuodelle 2010 asetetuista oikeudellisesti sitovista tavoitteistaan, jotka koskevat haitallisten ilmansaasteiden vähentämistä.
Svevestøv og ozon
Hiukkaset ja otsoni
Anna er 37 år og bor i sentrum av Brussel.
Anna on 37-vuotias ja asuu Brysselin keskustassa.
Hun og hennes lille sønn Johan planlegger en tur ut av den travle byen.
Hän suunnittelee pienen poikansa Johanin kanssa retkeä vilkkaan kaupungin ulkopuolelle.
Anna har astma, og legen hennes har advart henne om farene ved luftforurensning, særlig på varme sommerdager.
Annalla on astma, ja hänen lääkärinsä on varoittanut ilmansaasteiden vaaroista erityisesti kuumina kesäpäivinä.
Anna har hørt om London-tåken på 1950-tallet som på en uke drepte 2 000 mennesker.
Anna on kuullut Lontoon savusumuista, jotka surmasivat 2 000 ihmistä yhden viikon aikana 1950-luvulla.
Fra barndommen kan hun huske innslag på kveldsnyhetene som viste død fisk og døende trær da “sur nedbør” først ble allment kjent på 1970-tallet.
Hän muistaa lapsuudestaan iltauutiset, joissa näytettiin kuolleita kaloja ja kuolevia puita, kun käsite happosade tuli ensi kertaa yleisön tietoisuuteen 1970-luvulla.
Det at hun er blitt mor og et astmaanfall nylig har med rette fått henne til å tenke på luftforurensning igjen.
Äitiys ja äskettäinen astmakohtaus ovat saaneet Annan ajattelemaan ilmansaasteita.
Faktum er at utslippene av mange luftforurensende stoffer har falt betraktelig i hele Europa siden Anna var barn.
Tosiasia on, että monien ilmansaasteiden päästöt ovat vähentyneet huomattavasti koko Euroopassa Annan lapsuusajoista.
Den luften hun og Johan puster inn, er mye bedre enn den var før, og EUs luftpolitiske tiltak er en av suksesshistoriene i EUs miljøinnsats.
Ilma, jota hän ja Johan hengittävät, on nykyisin paljon parempilaatuista, ja ilmanlaatupolitiikka onkin yksi EU:n ympäristöpolitiikan suurista menestystarinoista.
EU-politikken har særlig bidratt til et dramatisk kutt i utslippene av svovel, hovedkomponenten i sur nedbør.
EU:n toimilla on leikattu erittäin merkittävästi varsinkin happosateen pääasiallisen ainesosan, rikin, päästöjä.
Nitrogen derimot, som også er en viktig komponent i sur nedbør, har ikke fått samme oppmerksomhet og fortsetter derfor å skape store problemer.
Sitä vastoin typpeä – joka on myös tärkeä happosateen ainesosa – ei ole käsitelty yhtä laajasti, ja se aiheuttaakin edelleen suuria ongelmia.
En betydelig del av Europas urbane befolkning bor fortsatt i byer hvor EUs grenseverdier for luftkvalitet, som er satt for å verne menneskers helse, regelmessig overskrides. Hvert år dør
Merkittävä osuus Euroopan kaupunkiväestöstä asuu edelleen niissä kaupungeissa, joissa EU:ssa ilmanlaadulle
Det er irriterende, synes Anna, men det er også en del av det virkelige livet på landet, som blir framstilt noe mer romantisk i Johans bildebøker.
Autojen pakokaasupäästöt Brysselin ja kaikkien suurten kaupunkien keskustassa ärsyttävät hengitysteitä sekä silmiä ja keuhkoja.
Den sterke lukten stammer fra inntil 40 ulike kjemiske stoffer som frigis fra gjødselen.
Anna ja Johan kääntyvät paikallisjuna-asemalleen ja suuntaavat maaseudulle.
EU med mer enn åtte måneder. Det europeiske miljøbyrå har påpekt at selv om utslippene av disse to viktige luftforurensende stoffene har falt siden 1997, er de konsentrasjonene som er målt i luften vi puster inn, stort sett uforandret.
(pienhiukkasten) pitoisuus on alentanut tilastollista elinikäodotetta EU:ssa yli kahdeksalla kuukaudella.EEA on pannut merkille, että vaikka näiden kahden keskeisen ilmansaastuttajan päästöt ovat laskeneet vuodesta 1997 lähtien, niiden mitatut pitoisuudet hengitysilmassa ovat pysyneet pääosin samoina.
Så langt vet vi ikke hvorfor konsentrasjonene i uteluften ikke er redusert, men det kan skyldes en kombinasjon av faktorer: økte temperaturer som følge av klimaendringene kan påvirke luftkvaliteten, eller kanskje skyldes det forurensning fra andre kontinenter eller naturlig forekommende utslipp av ozondannende stoffer fra f.eks. trær.
Emme vielä tiedä, miksi niiden taustapitoisuudet eivät ole alentuneet, mutta se voi johtua useiden eri tekijöiden yhteisvaikutuksesta: ilmastonmuutoksen aiheuttama lämpötilan nousu saattaa vaikuttaa ilmanlaatuun, Eurooppaan kulkeutuu ehkä saasteita muista maanosista, tai esimerkiksi puista vapautuu luontaisesti otsonia muodostavia aineita.
En dagstur på landet
Päivä maaseudulla
Anna planlegger en dagstur på landet med Johan.
Anna suunnittelee viettävänsä Johanin kanssa päivän maaseudulla.
Før de drar fra leiligheten, logger hun seg på IRCEL, en statlig nettjeneste som gir regelmessig informasjon om luftkvaliteten omkring i Belgia.
Ennen lähtöä hän kirjautuu sisään hallituksen IRCEL-verkkopalveluun, joka tarjoaa runsaasti ja säännöllisesti tietoa ilmanlaadusta Belgian eri osissa.
Ved hjelp av kart kan Anne lese målinger og prognoser for svevestøv, ozon, nitrogen, svoveldioksid og mange andre stoffer.
Karttoja käyttäen Anna voi silmäillä muun muassa hiukkasten, otsonin sekä typpi- ja rikkidioksidin lukemia ja ennusteita.
Dataene legges ut på nettet fra målestasjoner over hele landet.
Tiedot siirretään verkkoon ympäri maata sijaitsevilta seurantaasemilta.
Forbedring av overvåkingen og tilgjengeligheten av informasjon om luftforurensning er enda en suksesshistorie de siste årene.
Seurannan ja ilmansaasteita koskevien tietojen saatavuuden paraneminen on toinen viime vuosien menestystarinoista.
1 ozonnivåene til Miljøbyråets nettjeneste “Ozon-nett” (
Esimerkiksi paikalliset tiedot otsonipitoisuuksista toimitetaan nyt edelleen EEA:n Ozone web palveluun (1
), som gir
), jossa annetaan
Ozonkonsentrasjonen i Brussel 27. juli 2008
Otsonipitoisuudet Brysselissä 27. heinäkuuta 2008
Moderat en oversikt over situasjonen i hele Europa.
Kohtalaisen korkea yleiskatsaus tilanteesta eri puolilla Eurooppaa.
På datamaskinen ruller Anna over et kart over Belgia og zoomer inn på en av målestasjonene i sentrum av Brussel, under to kilometer fra der hun bor.
Anna vierittää Belgian karttaa ja zoomaa seuranta-asemaan Brysselin keskustassa, alle kahden kilometrin päässä hänen kodistaan.
Målingen, som er gjort bare minutter tidligere, viser høye nivåer av ozon i Brussel.
Muutamaa minuuttia aiemmin mitattu lukema osoittaa, että otsonipitoisuudet Brysselissä ovat korkeat.
Nettstedet varsler at ozonnivået senere på dagen og neste dag faktisk vil overskride EUs målverdier (figur 1).Anna forlater leiligheten og går til nærmeste undergrunnsstasjon, en 10 minutters gange unna. Ute på gaten kan den fulle effekten av byen trafikkproblemer lett sees — og luktes.
Verkkosivuston ennusteen mukaan otsonipitoisuudet ylittävät EU:n tavoitearvot myöhemmin samana päivänä ja jälleen seuraavana päivänä (kuva 1).Anna lähtee asunnoltaan ja suuntaa lähimmälle metroasemalle, joka on 10 minuutin kävelymatkan päässä.
Ikke lenge etter går Anna og Johan inn i en nasjonalpark som ligger like utenfor Brussel.
Ulkona kadulla kaupungin liikenneongelmien koko vaikutus on helppo nähdä – ja haistaa.
En rød trekant betyr at ozonnivået ligger over det som anses som trygt, og kommunen har plikt til å varsle befolkningen og si hvilke forholdsregler de bør ta. Kilde: EEA, 2008.
Kun otsonilukema ylittää turvallisen tason, näytöllä näkyy punainen kolmio, ja paikallishallinnon on ilmoitettava asiasta asukkaille ja ehdotettava varotoimia.
En tilsvarende nett-tjeneste med lokal informasjon om svevestøvnivåer i hele Europa er under utvikling.
Kehitteillä on samantapainen palvelu, joka tarjoaisi paikallista tietoa hiukkaspitoisuuksissa Euroopan eri osissa.
Nitrogen er et viktig næringsstoff i naturen.
Traktori ruiskuttaa lietelantaa läheiselle pellolle.
Kroppen vår bruker faktisk reaktive former for nitrogen til å produsere proteiner.
Ärsyttävää, Anna ajattelee, mutta se on myös osa aitoa maalaiselämää, joka esitetään hieman romanttisempana Johanin kuvakirjoissa.
Nitrogenoverskudd kan imidlertid føre til store miljøproblemer og alvorlige helseproblemer.
Voimakkaan hajun aiheuttavat lannan sisältämät peräti 40 eri kemiallista ainetta.
“Sur nedbør” oppstår når luften inneholder høye konsentrasjoner av svovel og nitrogenoksid.
Yksi niistä on haihtuva rikkidioksidipäästöjen erittäin merkittävä väheneminen.
De 32 medlemslandene i Det europeiske miljøbyrå reduserte nemlig svovelutslippene med 70 % mellom 1990 og 2006.
EEA:n 32 jäsenmaata vähensivät rikkipäästöjään 70 prosenttia vuosina 1990–2006.
Når det gjelder nitrogen derimot, har ikke suksessen vært like stor.
Typpipäästöjä ei sitä vastoin ole onnistuttu vähentämään yhtä paljon.
Med nedgangen i svovelutslippene er nitrogen nå den viktigste forsurende komponenten i luften.
Rikkipäästöjen vähentyessä typpi on nyt pääasiallinen ilman happamoittaja.
Landbruks- og transportnæringene er de største kildene til nitrogenforurensning.
Maatalous ja liikenne ovat tärkeimmät typen aiheuttaman ilman pilaantumisen lähteet.
Landbruket alene står for over 90 % av ammoniakkutslippene (NH
Maatalouden osuus pelkästään typpiyhdiste ammoniakki (NH
Plutselig mister Johan balansen og faller i et brenneslekratt.
3 joko maa- tai vesiekosysteemissä on käytettävissä liian monta kemiallista ravinnetta (kuten typpeä).
Etter at hun har løftet ham opp og børstet av ham, ser Anna at det er brennesler ikke-metanholdige flyktige organiske forbindelser (NMVOCs) og ammoniakk (NH3).
Vedessä se tarkoittaa kasvien liiallista kasvua ja mätänemistä, millä on puolestaan uusia vaikutuksia, kuten happikato.
Medlemsstatene må nå disse målene innen 2010.
Kalat ja muut eläimet ja kasvit tukehtuvat lopulta, kun happivarat on käytetty loppuun.
Miljøbyrået mener at ytterligere utslippskutt er nødvendig for å kunne beskytte miljøet og folks helse.
Nokkosten paljous viittaa siihen, että vaikka tämä Natura 2000 -alue onkin suojeltu luonnonympäristö, se ei ole immuuni ilman typpipitoisuuksille.
En analyse Miljøbyrået har utført av de nyeste dataene fra NECD (2) tyder på at 15 medlemsstater forventer å ikke kunne oppfylle minst ett av de fire over alt.
Aluetta suojaava aita ei tehoa niihin – itse asiassa ainoa keino suojata alue täysin ilman epäpuhtauksilta olisi rakentaa sen ympärille kasvihuone.
Hun har levende minner fra barndommen om neslene i naboens hage.
Ilmansaasteet eivät tunne kansallisia rajoja, joten tätä ongelmaa on käsiteltävä kansainvälisesti.
Det var ingen tilfeldighet ettersom nesler er en indikator på at det er høye konsentrasjoner av nitrogen i jordsmonnet.
Nostettuaan Johanin ylös ja puhdistettuaan hänen vaatteensa Anna huomaa nokkosia kaikkialla.
Den mest sannsynlige årsaken til denne ”eksplosjonen” av brennesler som Johan erfarte, er “eutrofiering”.
Hän muistaa ne elävästi lapsuudestaan naapurin puutarhassa. Silloin nokkosia kasvoi kompostin ympärillä, jonne myös kananlanta kärrättiin.
Det skjer når for mange kjemiske næringsstoffer (som nitrogen) er tilgjengelig i et økosystem, enten det er på land eller i vann.
Tämä ei ollut sattumaa – nokkonen on merkki maaperän korkeista typpipitoisuuksista. ”Rehevöityminen” on todennäköisimmin aiheuttanut tämän Johania ympäröivien nokkosten äkillisen lisääntymisen.
I vann fører eutrofiering til oppblomstring av plantevekster og påfølgende forråtnelse, som i sin tur fører til ringvirkninger som oksygenmangel.
Näin tapahtuu, kun korkeina pitoisuuksina ammoniakki on syövyttävä ja voi vahingoittaa hengitysteitä. Traktorin levittämät määrät eivät kuitenkaan ole vaarallisia ihmisten terveydelle.
Fisk og andre dyr og planter blir til slutt kvalt når oksygenet er brukt opp.
Anna voi huokaista helpotuksesta pistävästä hajusta huolimatta.
Tiltak for å bekjempe klimaendringer vil forbedre luftkvaliteten
Toimet ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi parantavat ilmanlaatua
I januar 2008 la Europakommisjonen fram et forslag til en Klima- og energipakke som skal:
Tammikuussa 2008 Euroopan komissio ehdotti ilmasto- ja energiapakettia, jonka tarkoituksena on:
• redusere klimagassutslippene med 20 % innen 2020,
• vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä;
Beregninger viser at Klima- og energipakken vil bidra til et kutt i kostnadene ved å oppfylle EUs luftforurensningsmål med EUR 8,5 mrd. årlig.
On arvioitu, että edellä mainittu paketti alentaa EU:n ilmansaasteita koskevien tavoitteiden täyttämisestä aiheutuvia kustannuksia 8,5 miljardilla eurolla vuosittain.
Innsparingene for de europeiske helsetjenestene kan beløpe seg til seks ganger så mye.
Euroopan terveyspalveluille koituvat säästöt voivat olla jopa kuusinkertaiset.
De tiltakene som må iverksettes for å oppfylle disse målene, vil også bidra til å redusere luftforurensningen i Europa.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavilla toimilla vähennetään myös ilmansaasteita Euroopassa.
Forbedring av energieffektiviteten og økt bruk av fornybar energi vil f.eks. begge føre til redusert forbrenning av fossilt brensel, som er en viktig kilde til luftforurensning.
Esimerkiksi energiatehokkuuden paraneminen ja uusiutuvan energian lisääntyvä käyttö alentavat molemmat fossiilisten polttoaineiden kulutusta, joka on yksi keskeinen ilmansaasteiden lähde.
Disse positive bivirkningene kalles “sideeffekter” av klimaendringspolitikken.
Näihin myönteisiin sivuvaikutuksiin viitataan ilmastonmuutospolitiikan ”oheishyötyinä”.
• forbedre energieffektiviteten med 20 % innen 2020.
• parantaa energiatehokkuutta 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.
I 2009 har Europakommisjonen planer om å legge fram et forslag til revidert direktiv om nasjonale utslippstak, hvor takene for år 2020 vil bli lavere.
Euroopan komissio suunnittelee esittävänsä vuonna 2009 ehdotuksen NECD:n tarkistamiseksi muun muassa siten, että siinä asetettaisiin tiukemmat päästörajat vuodelle 2020.
Det vil trolig for første gang også bli fremmet forslag om nasjonale utslippstak for svevestøv (PM
Siinä ehdotetaan todennäköisesti ensi kertaa kansallisia rajoja pienhiukkasille
Belgia, Frankrike, Tyskland og Nederland mener at de nye retningslinjene og tiltakene, som ennå ikke er vedtatt, vil hjelpe dem med å nå utslippstakene for 2010.
NEC Directive status report -raportissa (EEA Technical report No 9/2008) esitetään jäsenvaltioiden vuoden 2007 lopussa toimittamat viralliset tiedot.Belgia, Ranska, Saksa ja Alankomaat uskovat, että uudet politiikat ja toimenpiteet, joita ei ole vielä pantu täytäntöön, auttavat niitä saavuttamaan vuodelle 2010 asetetut päästörajansa.
I tillegg mener flere andre medlemsstater at de vil kunne redusere utslippene mer enn de opprinnelige takene krever.
Lisäksi useat muut jäsenvaltiot uskovat alittavansa alkuperäiset päästörajansa.
Reformer i EUs landbrukspolitikk (CAP)
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen
En skrumpende ressurs Nesten 80 % av alle europeere bor i storbyer, byer eller i urbane områder, fjernt fra landbrukets verden.
Hupeneva luonnonvara Lähes 80 prosenttia eurooppalaisista elää suurissa tai pienissä kaupungeissa tai niiden väliin jäävissä taajamissa, kaukana maatalouden todellisesta ympäristöstä.
De rurale områdene er likevel enormt viktige når det gjelder å forsyne oss med mat, råvarer, brennstoff og rekreasjonsmuligheter.
Maaseutumaisemalla on silti huomattava merkitys ravinnon, raaka-aineiden, polttoaineiden ja virkistysmahdollisuuksien tuottajana.
CAP sett i sammenheng
YMP:n taustaa
CAP ble innført i 1962 og står for 40 % av EUs samlede budsjett. I 2007 utgjorde dette over EUR 54 mrd.
YMP perustettiin vuonna 1962, ja siihen käytetään 40 prosenttia koko EU:n talousarviosta.
Landbruket bidrar med 1,2 % av EUs BNP og 4,7 % av alle arbeidsplasser i EU (1).
Maatalous tuottaa 1,2 prosenttia EU:n BKT:sta, ja sen osuus EU:n kaikista työpaikoista on 4,7 prosenttia.
CAP gjennomgår for tiden en “helsesjekk” i regi av Europakommisjonen, Europaparlamentet og medlemsstatene.
YMP:ssa on nykyään kaksi "pilaria":
• Pilar I består av direkte støtte og markedsintervensjoner som skal sikre matvareproduksjon og gårdbrukernes inntekter, samt gjøre europeisk landbruk mer konkurransedyktig.
• Pilarista I tarjotaan suoraa tukea ja markkinainterventiotukea, joilla turvataan elintarviketuotanto ja maatalousväestön tulot sekä parannetaan EU:n maatalouden kilpailukykyä.
Dette utgjør størstedelen av budsjettet og 77,5 % av de totale utgiftene for CAP i 2006.
Sen osuus talousarviosta on hallitseva, 77,5 prosenttia YMP:n kokonaismenoista vuonna 2006.
Investeringsmønstrene i CAP
Mihin rahat menevät ja mikä vaikutus niillä on?
• Pilar II anerkjenner landbrukets sentrale rolle som leverandør av matvarer og andre varer, en hjørnestein i distriktssamfunnene og potensiell forvalter av miljøet.
• Pilarissa II tunnustetaan maatalouden keskeinen tehtävä ruoan ja hyödykkeiden tuottajana, maaseutuyhteisöjen kulmakivenä ja potentiaalisena ympäristöstä huolehtijana.
Tiltakene, som iverksettes gjennom distriktsutviklingsprogrammer, har som mål å omstrukturere landbrukssektoren og oppmuntre til miljøvern, diversifisering og innovasjon i distriktene.
Maaseudun kehitysohjelmien kautta toteuttavien toimien tarkoituksena on maatalousalan rakenneuudistus ja kannustaminen ympäristönsuojeluun, monipuolistamiseen ja innovointiin maaseutualueilla.
Miljøbyrået har analysert de nåværende investeringsmønstrene for å kontrollere hvordan CAP kan bidra til å bevare jordbruksland. Foreliggende data viser fordelingen av CAP-midler på nasjonalt plan.
EEA on tutkinut nykyisiä käyttötapoja saadakseen selville, miten YMP:lla voidaan vaikuttaa luontoarvoltaan arvokkaiden maatalousalueiden säilymiseen.
Informasjonen om hvordan midlene benyttes innad i landene, er mindre detaljert.
Tuoreista tilastotiedoista nähdään YMP:n rahoituksen jakautuminen kansallisella tasolla.
Pilar I består av direkte støtte til gårdbrukere og intervensjoner på markeder for landbruksvarer.
Maiden sisäiset tiedot eivät ole läheskään yhtä yksityiskohtaisia.
Pilar II er forbeholdt utvikling av landdistriktene i tillegg til finansiering av miljøforvaltningsordninger.
Tämän vuoksi EEA on tukenut Alankomaissa, Virossa, Ranskassa, Espanjassa ja Tšekin
Gårdbrukere forvalter halvparten av EUs landområder og har en enorm innvirkning på jordsmonnet, vannet og det biologiske mangfoldet i Europa.
Maanviljelijät hoitavat puolta EU:n maapinta-alasta ja vaikuttavat suuresti Euroopan maaperään, vesistöihin ja biologiseen monimuotoisuuteen.
Ferske analyser viser at landbruket bruker halvparten av alt tilgjengelig vann i Sør-Europa.
Äskettäin tehdyn selvityksen mukaan maatalous kuluttaa puolet Etelä-Euroopassa käytettävissä olevasta vedestä.
I EU-15 står landbruket for nesten halvparten av nitrogenforurensningen i elver, 94 % av ammoniakkutslippene og 9 % av de totale utslippene av klimagasser.
Viidentoista jäsenvaltion EU:ssa maatalous aiheuttaa lähes puolet jokien typpisaasteista, 94 prosenttia ammoniakkipäästöistä ja 9 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä.
Tradisjonelt landbruk har imidlertid formet landskapet vårt og påvirket dyrene og plantene som lever der.
Perinteiset maatalouskäytännöt ovat yhtä kaikki muokanneet maisemaa ja vaikuttaneet maalla eläviin eläimiin ja kasveihin.
Mange av de sjeldneste artene er faktisk avhengige av at tradisjonelt landbruk opprettholdes.
Monet harvinaisimmista lajeista ovat nykyisin riippuvaisia perinteisten maatalouskäytäntöjen jatkumisesta.
Landbruksarealer med høy naturverdi (HNV) er områder som er særlig rike på verneverdige habitater og arter.
Luontoarvoiltaan arvokkailla (High Nature Value, HNV) maatalousalueilla on erityisen runsaasti säilytettäviä elinympäristöjä ja lajeja.
De er ofte forbundet med tradisjonelt eller lavintensivt landbruk, som ikke er særlig lønnsomt.
Ne liitetään usein ajatuksellisesti perinteiseen tai laajaperäiseen maatalouteen, joka ei ole erityisen kannattavaa taloudellisesti.
De fleste gårdbrukere har enten intensivert produksjonen eller gitt opp landbruket helt – en trend som truer habitatene.
Useimmat maanviljelijät ovat tehostaneet tuotantoaan tai lopettaneet viljelyn kokonaan.
Land som har en stor andel landbruksarealer med høy naturverdi mottar forholdsvis liten støtte iht. pilar I i CAP-budsjettet (figur 1).
Pilarin II (maaseudun kehittäminen) hehtaarikohtaiset kulut yleensä kasvavat luontoarvoltaan arvokkaiden maa-alueiden lisääntyessä.
Det er ikke overraskende med tanke på at denne pilaren opprinnelig var produksjonsrelatert og dermed er mest aktuell i områder med intensivt landbruk.
Silti suojeluun tiiviimmin liittyviin maatalouden ympäristöjärjestelmiin kohdistuvat menot eivät ole kovin vahvasti sidoksissa luontoarvoltaan arvokkaiden tasavallassa tehtyjä tapaustutkimuksia pyrkiessään arvioimaan menoja yksityiskohtaisemmin.
Utgiftene til distriktsutvikling (pilar II) pr. hektar økes generelt i forhold til andelen landbruksarealer med høy naturverdi.
YMP jakautuu kahteen pilariin. Pilari I tarjoaa suoraa tukea viljelijöille ja maatalousmarkkinoiden markkinatoimenpiteitä.
I de områdene som er studert, er utgiftene til miljøordninger for landbruket – det elementet som er mest relatert til vern – ikke nært knyttet til andelen landbruksarealer med høy naturverdi (figur 2).
Pilari II on kohdennettu maaseutualueiden kehittämiseen sekä ympäristöasioiden hallintajärjestelmien rahoitukseen.
Det skal også anføres at dette tiltaket står for under 5 % av de totale CAP-utbetalingene.
Maihin, joissa on paljon luontoarvoiltaan arvokkaita maatalousalueita, päätyy suhteellisen vähän YMP:n
Utgifter over gjennomsnittet
Keskimääräistä suurempi osuus menoista
Belgia, Den tsjekkiske republikk, Tyskland, Ungarn, Irland, Luxembourg, Sverige
Keskimääräistä suurempi osuus menoista
Utgifter under gjennomsnittet
Keskimääräistä pienempi osuus menoista
Lavere andel av HNVE
Pienempi osuus luontoarvoltaan arvokkaita maatalousalueita
Høyere andel av HNVE
Isompi osuus luontoarvoltaan arvokkaita maatalousalueita
Merk: Andelen HNV beregnes på grunnlag av landbruksarealer avledet fra Corine land cover database.
Huomaa: Luontoarvoiltaan arvokkaiden alueiden osuus on laskettu Corine-ohjelman maanpeitettä koskevan tietokannan tiedoista.
Data ikke tilgjengelig for Malta.
Maltasta ei ollut saatavissa tietoja.
Kilde: Basert på data fra CAP-regnskapet for ulike år.
Lähde: Perustuu YMP:n varainhoitokertomuksiin useilta vuosilta.
Kilde: Basert på data for 2005, Europakommisjonen, 2007a.
Lähde: Vuoden 2005 tiedot, Euroopan komissio, 2007a.
Om landbruksstøtten og HVN-landbruksarealer ble korrelert, ville de fleste medlemsstater befinne seg i øverste høyre og nederste venstre felt.
Mikäli maatalouden tuki ja luontoarvoiltaan arvokkaiden maatalousalueiden osuus korreloisivat keskenään, useimmat jäsenvaltiot sijoittuisivat laatikoihin yläoikealle ja alavasemmalle.
Den relativt jevne fordelingen av medlemsstater i alle feltene viser at CAP-midler iht. pilar I og miljøordninger for landbruket for tiden ikke er korrelert med beregnet andel HNV-landbruksland når dataene analyseres på medlemsstatsnivå.
Jäsenvaltioiden suhteellisen tasainen jakautumien eri laatikoihin osoittaa, että YMP:n ensimmäisen pilarin tuki ja maatalouden ympäristötuki eivät nykyisellään korreloi luotoarvoiltaan arvokkaiden maatalousalueiden arvioidun osuuden kanssa jäsenvaltioittain analysoituina.
Svarthalespove er en høy, langnebbet vadefugl som finnes langs Europas kystlinje og i våtmarksområder.
Mustapyrstökuiri on pitkäjalkainen ja -nokkainen kahlaaja, jota tavataan pitkin Euroopan rannikkoja ja kosteilla niityillä.
I 1975 fantes det 120 000 hekkende par i Nederland. I dag er tallet ca. 38 000. Antallet hekkende par synker i hele Europa.
Alankomaissa pesi vuonna 1975 kaikkiaan 120 000 paria.
fôrhøstingen bli en del av en samlet pakke som omfatter større vegetasjon, lavere nitrogentilførsel og kontrollert grunnvannsspeil.
Jotta eloonjäämisaste paranee merkittävästi, myöhäisestä niitosta maksettavat korvaukset on sisällytettävä kokonaispakettiin, johon kuuluvat myös kasvipeitteen lisääminen, vähäisempi typpilannoitus ja pohjaveden korkeuden valvonta.
Når det gjelder miljøforbedringstiltak, kan konklusjonene fra dette eksempelet anvendes på hele EUs landbruksbudsjett: CAP har effekt, men er ikke effektiv nok.
Tämän esimerkin päätelmiä voidaan soveltaa YMP:n koko budjettiin arvioitaessa vaikutusta ympäristön parantamiseen: YMP vaikuttaa kyllä, muttei riittävän tehokkaasti.
Denne “pakken” av tiltak vil imidlertid bli veldig dyr.
Edellä mainittu "toimenpidepaketti" olisi kuitenkin hyvin kallis.