pere/sami_parallel huggingface dataset:
Likeledes har ‘den relative tausheten ... i lover ogforskrifter og det at frivillige foreninger trekkes inn på ettidlig stadium ... resultert i et mangfold av aktive deltakere idet forebyggende arbeidet ... uten at en bestemt modell ellerhandlingsplan blir påtvunget eller spesielt oppmuntret(Nasjonal rapport for Frankrike). Denne beskrivelsen passer irealiteten til mange flere medlemsstater.
Espanjassa,Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ehkäisevähuumetyö perustuu selkeään laadunvalvontaan ja näyttöön,ja tätä painotusta aiotaan entisestään lisätä.
Til forskjell har Spania, Irland og Storbritannia utviklet en klarkvalitetskontroll og lagt et evidensbasert utgangspunkt tilgrunn for sin forebyggingspolitikk og har til hensikt å styrkedette ytterligere (112).
(112) Myös
Det forebyggende arbeidet blir ofte inndelt i ’generelt’forebyggende arbeid (med barn og unge som målgruppe ogmed avholdenhet som mål) og ’målrettet’ eller ’indisert’forebyggende arbeid (rettet mot bestemte høyrisikogrupper).Sistnevnte drøftes i kapittel 3 (s. 63).
Viimeksi mainittua ehkäiseväähuumetyötä käsitellään luvussa 3 (s. 63).
Det generelleforebyggende arbeidet blir fortrinnsvis rettet mot skoler sidendette miljøet sikrer kontinuerlig, langsiktig tilgang til storegrupper unge.
Koulut ovatensisijainen ympäristö yleisessä ehkäisevässä huumetyössä,sillä näin tavoitetaan pitkällä aikavälillä ja jatkuvasti suurianuorisoryhmiä.
Et nytt forskningsprosjekt på god praksis innenskolebasert forebyggende arbeid, finansiert av Europakommisjonen (107), skisserte anbefalinger både forskolebaserte forebyggende programmer og for nødvendigerammebetingelser, dvs. skolepolitikk og skolemiljø.Internasjonal litteratur inneholder en omfattende evidensbasesom identifiserer tilnærmingsmåter som er lovende eller somhar vist seg å være effektive (108).
Euroopan komissio rahoitti äskettäinkouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön hyviä käytäntöjäkoskevan tutkimushankkeen (107), jossa laadittiin suosituksia
Danmark, Tyskland og Portugal har nylig igangsattpilotprosjekter med sikte på å utvikle overvåkingssystemer somligner på dem som allerede eksisterer i Belgia, Hellas, Spania,Frankrike, Nederland og Storbritannia.
Tanskassa, Saksassa ja Portugalissa on äskettäinkäynnistetty pilottihankkeita, joissa kehitetään vastaaviaseurantajärjestelmiä kuin Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa,Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
Alle medlemsstater har forebyggende arbeid på fagplanen iden forstand at emnet ’rusmidler’ på en eller annen måte tasopp, men dette kan simpelthen bety at lærere ellerpolititjenestemenn gir informasjon om rusmidler ogrisikofaktorer.
Kaikissa jäsenvaltioissa ehkäisevä huumetyö sisältyyopetusohjelmaan siten, että ”huumeita” on käsiteltävätavalla tai toisella, mutta tämä saattaa tarkoittaa vain sitä,että opettajat tai poliisit kertovat huumeista ja niidenriskeistä.
Tilnærmingsmåter som er rent informerende ogustrukturerte har vist seg å være lite effektive (Hansen, 1992;Tobler, 2001).
Pelkästään valistavat ja jäsentämättömätlähestymistavat on havaittu tehottomiksi (Hansen, 1992;Tobler, 2001).
Bare et fåtall medlemsstater har nasjonaleplaner for skolebasert, forebyggende arbeid som i detalj tarfor seg hvilke tiltak som skal iverksettes (og unngås) og avhvem (109). Andre land har foretrukket kommunale ellerfylkeskommunale planer hvor skolebasert forebyggende
Vain muutamassa jäsenvaltiossa on kouluissatehtävää ehkäisevää huumetyötä varten kansallisiasuunnitelmia, joissa täsmennetään, mitä toimia toteutetaan(ja mitä vältetään) ja kuka ne toteuttaa. (109) Muissa maissakehitetään kunnallisia tai alueellisia suunnitelmia, joihin
Tiltak som legges inn i fagplanen (dvs. formelle, forebyggendeprogrammer med detaljert innhold og retningslinjer forundervisningen) er ifølge eksisterende kunnskap (Tobler,2001) den nyttigste metoden for å formidle kunnskap på enkontrollert måte og åpner også for evaluering av bådeprosess (god gjennomføring) og produkt (positive resultater).Andelen skoler som dekkes av slike fagplaner er forholdsvisliten i en del medlemsstater, enten fordi de nødvendigeinformasjonssystemene mangler (Tyskland, Italia) eller fordiman foretrekker å behandle forebygging i skolehverdagen, arbeid inngår (110
Opetusohjelmaan sisältyvät toimenpiteet (eli muodollisetehkäisyohjelmat, joissa on yksityiskohtainen sisältö jatuntirunko) ovat nykyisten tietojen perusteella (Tobler, 2001)paras keino toteuttaa tehokasta ja järjestelmällistäehkäisevää huumetyötä. Tällöin voidaan myös arvioidasekä prosessia (hyvä toteutustapa) että lopputulosta(myönteiset tulokset).
Fordi det er et forholdsvis veldefinert konsept, er skolebasertforebygging det området som er lettest tilgjengelig forkartlegging og måling av dekningen av det forebyggendearbeidet.
Kouluissa tehtävä ehkäisevä huumetyö on varsin selkeäkäsite, joten ehkäisevän huumetyön kattavuus on helpointakartoittaa ja määrittää juuri tällä alalla.
I så måte begynner informasjonssystemene i EU å giresultater, mens informasjonen på andre viktige områder
EU:ntietojärjestelmistä on alettu jo saada tuloksia, mutta muillatärkeillä aloilla tietoja on vielä jäsennettävä ja parannettava. (116
tilby forebyggende tiltak av høy kvalitet i stedet for bare ågjenta hvor viktig forebyggende arbeid er, i sine nasjonalestrategier.
) sisältyy ehkäisevä huumetyö kouluissa. (110) Niitäjäsenvaltioita, joissa on asetettu selkeitä sisältövaatimuksiakouluissa tehtävälle ehkäisevälle huumetyölle, on vielävähemmän (tämä on pakollista ainoastaan Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Sverige er ett av de få landene som innrømmer atdet skolebaserte forebyggende arbeidet ‘svært ofte varorganisert etter metoder som forskningen har vist har liteneller ingen virkning, mens effektive metoder sjelden ble brukt’(Skolverket, 2000), og at manglende kvalitetskontroll førte tilen situasjon ‘der enhver rektor kunne bestemme hvordanopplæringen om narkotika skulle gjennomføres’.
(111) EU-maissa onkuitenkin alettu ymmärtää, että tarvitaan laadukkaitaehkäiseviä toimenpiteitä; ei siis riitä, että vain toistellaanehkäisevän huumetyön merkitystä kansallisissa strategioissa.Ruotsi on yhtenä harvoista maista myöntänyt, että kouluissatehtävässä ehkäisevässä huumetyössä sovellettiin hyvinusein menetelmiä, joista tutkimusten mukaan on vain vähäntai ei lainkaan hyötyä, ja että tehokkaita menetelmiäkäytettiin harvoin (Skolverket, 2000).
5 på http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_no.pdf.115)Se tabell 4 OL: Viktigste kvantitative parametre for de forebyggende programmene (nettutgaven).116)Se tabell 5 OL: Forebyggende programmer på skoler og i barnehager (nettutgaven).
Teemana huumeet 5 osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/multimedia/publications/Policy_briefings/pb4_6/pb_05_FI.pdf.)Katso taulukko 4: Ehkäisevän huumetyön ohjelmien tärkeimmät määrälliset parametrit (verkkoversio).)Katso taulukko 5: Ehkäisevän huumetyön ohjelmat kouluissa ja lastentarhoissa (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge tiltak (utvikling av lokal politikk og lokale nettverk samtengasjement fra beslutningstakernes side) og konkrete tiltaksom opprettelse av lokale sentre for forebygging av avhengighetog marginalisering (Frankrike) eller foreldrepatruljer/
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Til tross for at evidensgrunnlaget er tynt når det gjelderhvilken virkning mediekampanjer, når de brukes alene, harpå brukeratferden (Paglia og Room, 1999), og det faktumat de er kostbare, er slike kampanjer fortsatt viktigebærebjelker i de forebyggende strategiene.
(paikallisten toimintalinjojen ja verkostojen kehittäminensekä päättäjien ottaminen mukaan työhön) ja erityisiätoimenpiteitä, kuten huumeriippuvuutta ja syrjäytymistäehkäisevät paikalliset keskukset (Ranska) tai vanhempien
119) er blitt en integrert del av mange nasjonale narkotikastrategier og en klar politisk prioritet i de fleste land (120).
Toimenpiteistä, joilla minimoidaan huumeisiin liittyviäterveyshaittoja, vähennetään kuolemia ja lievitetään yleisiä häiriöitä (119), on tullut monen kansallisen huumausainestrategian olennainen osa ja selkeä poliittinen painopistealue useimmissa maissa.
Det er bare i Hellas at målsettingene og strukturen i nærmiljøbaserteprosjekter er gjenstand for noen overvåkingsprosess.
Toimenpiteiltä puuttuu usein kestävä perustaja selkeä tavoite; yhteisöhankkeiden päämääriä jarakennetta seurataan ainoastaan Kreikassa.
Medunntak av Luxembourg og Irland er det ikke rapportert omnoen evalueringsinnsats av betydning.
Tilanne ei olemerkittävästi kehittynyt lukuun ottamatta Irlantia ja Luxemburgia.
Gjennomføringen av skadereduserende tiltak blir av denasjonale kontaktpunktene beskrevet som ’svært viktig’, ’avavgjørende betydning’, ’grunnleggende’ ’en prioritet’ eller’et sentralt punkt i vår nasjonale narkotikastrategi’.
seurantakeskukset pitivät haittoja vähentävientoimenpiteiden toteuttamista ”erittäin tärkeänä”, ”hyvinmerkittävänä”, ”välttämättömänä”, ”ensisijaisena” tai”olennaisena” kansallisessa huumausainestrategiassa.
Familiebasert forebygging – til tross for at dette ofte nevnessom et nøkkelelement i nasjonale strategier – synes å væreutviklet på et uensartet, intuitivt og improvisert grunnlag, utennoen nevneverdig erfarings- eller evidensbase.
Perheissä tehtävä ehkäisevä huumetyö mainitaan useinkansallisissa strategioissa, mutta sen toteutus vaikuttaa useinkirjavalta, suunnittelemattomalta ja valmistelemattomalta,eikä se juurikaan perustu kokemukseen tai näyttöön.
Et aspekt somofte forekommer, er opplæring i foreldreferdigheter og/ellerinformasjonsformidling (Belgia, Danmark, Tyskland, Frankrike,Italia, Portugal og Norge).
Siihensisältyy usein vanhemmuustaitojen opettamista vanhemmilleja/tai tiedotusta (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Italia,Portugali ja Norja).
Bare Irland, Nederland og Storbritannia har fokuserte prosjekter på plass som retter segmot familier i faresonen og konsentrerer seg om sosialtvanskeligstilte områder.
Ainoastaan Irlannissa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on riskiryhmään kuuluvilleperheille suunnattuja hankkeita, jotka keskitetäänvähäosaisiin asuinalueisiin.
Spania har imidlertid utferdiget ensystematisk, utfyllende oversikt over praksis innen familiebasertforebygging (118), mens Hellas har bygget ut velorganiserte ogveldokumenterte familieprosjekter over hele landet.
Espanjassa on kuitenkin laadittujärjestelmällinen ja kattava yleiskatsaus perheissä tehtävästäehkäisevästä huumetyöstä (118), samalla kun Kreikassa on kehitetty hyvin organisoituja asiallisesti dokumentoitujakansallisia perhehankkeita.
Til nå har det ikke vært mulig å sammenligne hvilkepengesummer som er brukt i de ulike medlemsstatene, selv omdet bare fokuseres på ressurser til skolebasert forebygging.
Toistaiseksi ei ole pystytty vertaamaan ehkäiseväänhuumetyöhön eri jäsenvaltioissa käytettyjä varoja, vaikkasiinä olisi keskitytty ainoastaan kouluissa tehtävänehkäisevän huumetyön resursseihin.
Sprøytebytteprogrammer, oppsøkende virksomhet oglavterskeltjenester bygges stadig ut og har i forskjellige landutviklet seg til å omfatte grunnleggende medisinsk behandling,vaksinasjon, opplæring i ’sikrere bruk’, akutthjelp vedoverdoser, førstehjelpskurs for narkotikabrukere ellerbrukerrom under tilsyn.
Ruiskunvaihto-ohjelmat, kenttätyöaloitteet ja matalankynnyksen palvelut ovat edelleen yleistyneet, ja monissamaissa niitä on laajennettu peruslääkintähoitoon,rokotuksiin, entistä turvallisempaa käyttöä koskevaankoulutukseen, yliannostusten ensiapuun,huumeidenkäyttäjien ensiapukursseihin tai valvottuihinpiikitystiloihin.
Tabell 2 gir en oversikt over utvalgteskadereduserende tiltak i EUs medlemsstater og Norge. Øktgeografisk dekning for sprøytebytteprogrammene er blant deviktigste tiltakene for å reduserer infeksjoner knyttet tilsprøytebruk.
Taulukossa 2 annetaan yleiskuva haittojavähentävistä aloitteista EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa.Ruiskunvaihto-ohjelmien maantieteellisen kattavuudenlisääminen on tärkeimpiä keinoja suonensisäisestäkäytöstä aiheutuvien tartuntojen vähentämisessä.
Andre tiltak er generelt mindre utbredt ogpresenteres her som ‘indikatorer’ på at narkotikatjenestenerettes mot marginaliserte narkotikabrukeres grunnleggendehelsebehov.
Muuttoimenpiteet ovat suppeampia, ja ne ovat tässä”indikaattoreita” palveluista, joita toteutetaansyrjäytyneiden huumeidenkäyttäjienperusterveydenhuollon tarpeisiin.
I alle land utgjør behandling av narkotikabrukere,særlig substitusjonsbehandling, en viktig del av arbeidet for åredusere narkotikarelaterte helseskader.
Myöshuumehoitoaloitteilla ja etenkin korvaushoito-ohjelmillaon kaikissa maissa suuri merkitys huumeidenterveyshaittojen vähentämisessä.
)Det gis mer informasjon om ‘Natteravnene’ på side 63.)http://www.mir.es/pnd/publica/pdf/intervencion_familiar.pdf.)Se EONNs Årsrapport for 2002; EONNs Fokus på narkotika nr.
)Lisätietoja “night ravens” -käytännöstä s. 63.)http://www.mir.es/pnd/publica/pdf/intervencion_familiar.pdf)Ks.
4; Rådsrekommandasjon om forebygging og reduksjon av helserelaterte skader forbundet
EMCDDA:n vuosiraportti 2002; EMCDDA:n Teemana huumeet 4. Neuvoston suositus huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveyshaittojen
(117 (118 (119 med narkotikaavhengighet (Cordrogue 32).
(117 (118 (119 ehkäisemisestä ja vähentämisestä (Cordrogue 32).
)Se tabell 6 OL: Det skadereduserende arbeidets rolle (nettutgaven).
)Katso taulukko 6: Haittojen vähentämisen merkitys (verkkoversio).
Tabell 2: Geografisk dekning av sprøytebytteprogrammer og tilgjengelighet av andre utvalgtehelsetjenester for narkotikabrukere i EUs medlemsstater og Norge
Taulukko 2: Ruiskunvaihto-ohjelmien maantieteellinen kattavuus ja huumeidenkäyttäjien muiden valittujen terveyspalvelujen saatavuus EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa
Geografisk dekning for
Ruiskunvaihto-ohjelmien
Medisinske
Matalan kynnyksen
Opplæring i
Huumeidenkäyttäjien
Førstehjelpskurs for
Valvotut piikitystilat
Sprøyterom med tilsyn
Entistä turvallisempaa käyttöä koskeva
10 av 14 amt
10 maakuntaa 14:stä
Treårig medisinsk studie innledet 2002
Kolmevuotinen lääketieteellinen tutkimus alkoi vuonna 2002
18 av 19 regioner, fengsler
18 aluetta 19:stä, vankilat
’mange byer’, sprøyteautomater i mindre byer
Ser.T ja kansalaisjärjestöt ”monissa kaupungeissa”; automaatit pikkukaupungeissa
Juridiske rammer utarbeidet sprøyteautomater i fem byer
Erityispalvelut kolmessa suurimmassa kaupungissa; automaatteja viidessä kaupungissa
> 95 % av de større byene Ja
> 95 % suurista kaupungeista On
Randomisert klinisk forsøk fullført, 300 klienter fortsetter behandlingen
Satunnaistettu kliininen testi toteutettu; 300 asiakasta jatkaa hoitoa
13 byer fordelt på de fleste provinser
13 kaupunkia useimmissa osavaltioissa
Juridisk mulig, program, nettverk av sprøytebytte- ikke forutsett programmer og oppsøkende tjenester under oppbygging
Lain mukaan mahdollista, ei suunnitteilla
Begrenset forskrivning byer i England og Skottland, parlamentsnedsatt av heroin pågår sprøytebytteprogrammer utvalg – ikke
Sisäministeriö ei tue sisäasiainvaliokunnan suositusta
Parlamentsnedsatt utvalg etablert i Nord-Irland i 2001 støttet av innenriksdept.
Ohjelmia useimmissa Englannin ja Skotlannin kaupungeissa; ruiskunvaihto-ohjelmat aloitettu Pohjois-Irlannissa 2001
anbefaler utvidelse (støttes i prinsippet av regjeringen)
Valiokunta suosittelee laajentamista (ja hallitus on periaatteessa suostunut siihen)
Se tabell 11 OL: Strategier og utvalgte tiltak for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall i EUs medlemsstater og Norge.
Huumeidenkäyttäjien säännöllisiä ensiapukursseja vähintään yhdessäkaupungissa.Katso taulukko 11: Strategiat ja valikoidut toimenpiteet huumekuolemien vähentämiseksi EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa.
Forebygging av smittsomme sykdommer å øke vaksinasjonsdekningen. Narkotikabrukere anbefalesen kombinert vaksine for hepatitt A og B (BAG, 1997).
Tartuntatautien ehkäisy on onnistuttu lisäämään rokotusten määrää.Huumeidenkäyttäjille suositellaan yhdistelmärokotusta A- ja B-hepatiittivirusta vastaan (BAG, 1997).
Selv om vaksinasjon er tilgjengelig og dekkes avhelsevesenet i de fleste land, rapporteres det om lavvaksinasjonsdekning.
Vaikka rokotusta on tarjolla ja se kuuluu useimmissa maissaterveydenhuoltojärjestelmän piiriin, rokotettuja on vähän.
Sprøytebytteprogrammer finnes i alle land, men dekningener svært begrenset i Sverige og Hellas.
Ruiskunvaihto-ohjelmia on kaikissa maissa, mutta niidenkattavuus on hyvin suppea Ruotsissa ja Kreikassa.
I Sverige er detnylig lagt fram forslag om å videreføre de to eksisterendeprogrammene og utvide dem til å bli riksdekkende.
Ruotsissaon äskettäin ehdotettu kahden nykyisen ohjelman jatkamistaja ruiskunvaihto-ohjelmien ulottamista koko maahan.Monissa maissa on edelleen lisätty steriilieninjektiovälineiden saatavuuta, ja ohjelmien kattavuuttamaaseudulla on parannettu asentamalla automaatteja jaottamalla apteekkeja mukaan ohjelmiin. (121)
Narkotikabrukerne holder ikke kontakten med ettbehandlingstilbud lenge nok til at vaksinasjonsregimetfullføres og det oppnås full immunisering.
Huumeidenkäyttäjät eivät aina viivy hoitoyksikössä niinpitkään, että rokotus ehdittäisiin antaa ja täysi rokotussuojasaavuttaa.
Det er gjort ulikeforsøk på finne en løsning på problemet, blant annet atvaksinene gis ved ulike tjenestetilbud, hurtigvaksinasjon ogspesialiserte programmer for å øke tilgjengeligheten.
Ratkaisuiksi on esitetty rokotusta eri yksiköissä,nopeaa annostusta ja saatavuutta helpottavia ohjelmia.
Frivillig rådgivning og testing (voluntary counselling andtesting = VCT) for HIV er allment tilgjengelig i alle EU-land og er for det meste gratis (122
HIV:tä koskevaa vapaaehtoista neuvontaa ja testausta onyleisesti saatavilla kaikissa EU-maissa, ja useimmiten se on ilmaista. (122
Hepatitt C nå ‘vanskelig tilgjengelige’ narkotikabrukere og oppmuntredem til å benytte seg av VTC gjennom lavterskeltilbud ogoppsøkende arbeid, selv om tilgjengeligheten til gratistesting i full anonymitet er begrenset i flere land.
) ”Vaikeasti tavoitettaviin” huumeidenkäyttäjiin pyritään saamaan yhteys, ja uusien matalan kynnyksenpalvelujen ja kenttätyön kautta heitä rohkaistaanvapaaehtoiseen neuvontaan ja testaukseen. Useissa maissatäysin nimettömänä tehtäviä ilmaisia testejä on kuitenkinvain rajoitetusti.
Alle land tilbyr behandling av hepatitt C, menbehandlingen er i praksis vanskelig tilgjengelig fornarkotikabrukere (Wiessing, 2001).
C-hepatiittihoitoa annetaan kaikissa maissa, muttahuumeidenkäyttäjien on käytännössä vaikea saada hoitoa(Wiessing, 2001).
I henhold til gjeldenderetningslinjer bør narkotikabrukere ikke behandles før de errusfrie eller har fått peroral substitusjonsbehandling i minst1 år på grunn av risikoen for reinfeksjon for aktive brukere.Mange land rapporterer om begrenset tilgang til behandling eller lavt behandlingssamtykke (125).
Monessa maassa hoitoa on saatavana rajoitetusti taihoitoon suostuminen on vähäistä. (125) Uusia keinojaparantaa huumeidenkäyttäjien osallistumista hoitoon jasiihen suostumista ovat pegyloitu interferoni, jonka hoitoohjelma ei ole kovin vaativa, ja tosiasioihin perustuvienhoito-ohjeiden kehittäminen.
Flere land har iverksatt opplæring i oginformasjon om sikrere bruk og bevisstgjøringskampanjerfor narkotikabrukere.
Vain harvassa maassa on kansallinen toimintasuunnitelma C-hepatiittitartuntojen vähentämiseksi.
Noen land rapporterer omprogrammer som skal øke bevisstheten omkringinfeksjonssykdommer blant innsatte, samt tiltak for å bedrekunnskapen om hepatitt C-forebygging blant fagpersonellsom arbeider med narkotikabrukere.
Monissa maissahuumeidenkäyttäjiä varten on annettu turvallisen käytönkoulutusta ja tietoa sekä toteutettu tiedotuskampanjoita.Joidenkin maiden vankiloissa on tartuntatauteja koskeviatiedotusohjelmia, ja niissä pyritään lisäämäänhuumeidenkäyttäjien parissa työskentelevien ammattilaistentietoutta C-hepatiittitartuntojen ehkäisystä.
I alle EU-land tilbyr helsevesenet trippel antiviralbehandling (HAART (123)), men det er observert alvorligeproblemer med både tilgjengelighet og pasientsamtykke for HIV-smittede narkotikabrukere.
Antiretroviraalista yhdistelmälääkitystä (HAART-hoitoa) (123)annetaan kaikkien EU-maiden terveydenhuoltojärjestelmissä,mutta hoidon saatavuus ja hoitomyöntyvyys ovat vakaviaongelmia HIV-tartunnan saaneilla huumeidenkäyttäjillä.Aktiivikäyttäjät ja varsinkin kodittomat tai epäsäännöllistäelämää viettävät huumeidenkäyttäjät eivät aina saa HIV-hoitoa.
Aktive narkotikabrukere erikke godt dekket av HIV-behandlingen, særlig gjelder dettede som er hjemløse eller fører et ustabilt liv.
Muita esteitä ovat hoidon tarjoajien asenteet jase, että huumeidenkäyttäjät eivät tiedä hoidon vähentävänhuomattavasti sairastuvuutta ja kuolleisuutta.
Belgia, Tyskland, Østerrike, Portugal og Finland) har tatt i bruk innovative tilnærmingsmåter, somf.eks. å gi HIV-behandling i forbindelse medrusmiddeltjenester og lavterskeltilbud eller ved å endrerutinene for utlevering av legemidler slik at de passer bedretil klientenes livsstil, men utfordringen er fortsatt å økeantallet klienter som begynner og som fullfører behandling.
Joissakinmaissa (esimerkiksi Belgiassa, Saksassa, Itävallassa,Portugalissa ja Suomessa) on sovellettu innovatiivisialähestymistapoja, kuten annettu HIV-hoitoahuumehoitoyksiköissä ja matalan kynnyksen palveluissa taimuutettu lääkkeiden annostusta asiakkaiden elämäntapoihinsopivaksi, mutta hoitoon osallistumista ja hoidononnistumista on vielä parannettava.
Flere land igangsetter for tiden kampanjer for gratis vaksinasjon mot hepatitt B (124
Joissakin maissa on ilmaisia B-hepatiittirokotuskampanjoita.(
Hvilken belastning dette medfører for samfunnet
Tällöin huumekuolemista aiheutuva taakka
gått mer aktivt ut og tilbudt vaksinasjon og økt innsatsen forå gjøre vaksinene lettere tilgjengelig gjennomkontaktpunkter for høyrisikogrupper.
Huumehoitoyksiköt tarjoavat yhä enemmän ennakoivaarokotusta, ja ne pyrkivät rokottamaan huumeidenkäyttäjiäriskiryhmien yhteyspisteiden kautta.
Pilotprosjekter i Tyskland, Nederland og Østerrike har vist seg å ha lykkes i blir enda tydeligere når det uttrykkes i ‘tapte leveår’ (Beregnet på denne måten utgjorde i 1995
Saksassa,Alankomaissa ja Itävallassa toteutetuissa kokeiluohjelmissa oli vuonna 1995 Englannissa ja Walesissa 70 prosenttialiikennekuolemien osuudesta (ACMD, 2000).
Årsrapport for 2002 på: http://ar2002.emcdda.eu.int/no/popups/oltab08-no.html.)(122)Se tabell 8 OL: Tilbud om frivillig HIV-rådgivning og -testing (VCT) og behandling (nettutgaven).(123)Highly active anti-retroviral treatment.(124)Se tabell 9 OL: Tilbud om hepatitt B-vaksine til sprøytebrukere i noen europeiske land (nettutgaven).(125)Se tabell 10 OL: Behandling av hepatitt C-smittede sprøytebrukere (nettutgaven).(126)Tapte leveår: basert på den levealder et individ kan forventes å nå dersom vedkommende ikke hadde dødd på grunn av narkotikabruk (ACMD, 2000, s. 56).
)Katso taulukko 7: Ruiskunvaihto-ohjelmien (SEP) tarjonta ja tyypit, apteekkien osallistuminen niihin, jaettujen/myytyjen ruiskujen lukumäärä (vuoden 2001 tiedot on vuoden 2002 vuosiraportin taulukossa 8 OL osoitteessa http://ar2002.emcdda.eu.int/fi/popups/oltab08-fi.html).(122)Katso taulukko 8: Vapaaehtoisen HIV-neuvonnan ja testauksen järjestäminen sekä HIV-hoito (verkkoversio).(123)Lyhenne on peräisin sanoista ”highly active anti-retroviral treatment”.(124)Katso taulukko 9: B-hepatiittirokotteiden tarjoaminen suonensisäisesti huumeita käyttäville muutamissa Euroopan maissa (verkkoversio).(125)Katso taulukko 10: C-hepatiittitartunnan saaneiden injektiokäyttäjien hoito muutamissa Euroopan maissa (verkkoversio).(126)Menetetyt elinvuodet lasketaan sen perusteella, minkä ikäiseksi henkilön olisi voitu odottaa elävän, ellei hän olisi kuollut huumeiden käyttöön (ACMD,
Kapittel 2: Tiltak mot narkotikabruk narkotikarelaterte dødsfall i England og Wales 70 % avbelastningen av trafikkulykker (ACMD, 2000).
Luku 2: Huumeidenkäytön vastaiset toimet
I enkeltetyske og spanske byer er det åpnet brukerrom med tilsyn, somhar vært særlig rettet mot de ofte marginaliserte gruppene igatemiljøene.
Valvottujapiikitystiloja on myös Alankomaissa. Niissä annetaanmuiden palvelujen ohella välitöntä ensiapuayliannostustapauksissa.
Brukerrom med tilsyn finnes også i Nederland.Blant andre tjenester tilbyr de akutt nødhjelp i overdosetilfeller.En studie av sprøyterom i Tyskland (Poschadel et al., 2003)fant at sprøyterommene bidrar til en betraktelig reduksjon iantallet narkotikarelaterte dødsfall på bynivå og bedrertilgangen til videre helse- og behandlingstjenester forproblembrukere hvor andre tjenester ikke når fram.
Saksassa tehdyn tutkimuksenmukaan (Poschadel et al., 2003) piikitystilat vähensivätmerkittävästi huumekuolemia kaupungeissa ja paransivatmuiden palveluiden tavoittamattomissa olleidenongelmakäyttäjien pääsyä terveys- ja hoitopalveluihin.
Lokale strategier for å redusere antallet overdosedødsfall i Oslo, København, Amsterdam og Frankfurt har vært temafor en studie som fant at selv om eksisterende brukernivåerog -mønstre setter begrensninger for hva som kan oppnås,kan en lokal tiltakspolitikk bidra til å redusere antalletdødsfall (Reinås et al., 2002).
Amsterdamissa, Frankfurtissa, Kööpenhaminassa ja Oslossaon toteutettu paikallisia strategioita yliannostuskuolemienvähentämiseksi. Niistä tehdyssä tutkimuksessa todettiin,ettävaikka huumeidenkäytön tämänhetkinen yleisyys jakäyttötavat rajoittavat tavoitteisiin pääsyä, paikallisistatoimintamalleista voi olla apua kuolemien määränvähentämiseen (Reinås et al., 2002).
I EUbrukes i praksis bare antagonister (f.eks. metadon) eller enkombinasjon av antagonister/agonister (f.eks. buprenorfin)i langtidsbehandling, mens antagonister (f.eks. naloxon)kan brukes i avvenningsbehandling.
EU:ssa pitkäaikaishoidossa käytetäänyleensä vain agonisteja (esimerkiksi metadonia) taiyhdistettyjä antagonisteja ja agonisteja (esimerkiksibuprenorfiinia), kun taas vieroitushoidossa voidaan käyttääantagonisteja (esimerkiksi naloksonia).
En reduksjon i antallet narkotikarelaterte dødsfall – etnøkkelpunkt i målsetting 2 i EUs narkotikastrategi(2000–04) – blir i stadig større grad betraktet som etoppnåelig mål.
Huumekuolemien vähentämistä, joka on EU:nhuumausainestrategian (2000–2004) toinen tärkeä tavoite,pidetään yhä useammin saavutettavissa olevanapäämääränä.
Det er identifisert som prioritert område i denye nasjonale narkotikastrategiene i Tyskland, Hellas,Irland, Luxembourg, Portugal, Finland og Storbritannia.
Se on yksi painopistealue Saksan, Kreikan,Irlannin, Luxemburgin, Portugalin, Suomen ja Yhdistyneenkuningaskunnan uusissa kansallisissahuumausainestrategioissa.
Detrapporteres også om lokale strategier for å redusereantallet overdosedødsfall (128).
Yliannostuskuolemienvähentämiseksi on myös paikallisia strategioita (128).
Informasjonsressurser for forebyggende arbeid motoverdoser er tilgjengelig i de fleste land.
Useimmissa maissa on yliannostusten ehkäisemistä koskeviatietojärjestelmiä.
Rusmiddel- oghelsetjenestene tilbyr narkotikabrukere opplæring igrunnleggende gjenopplivning, men den geografiskedekningen for disse førstehjelpskursene er ofte begrenset til større byområder (129
Huumehoito- ja terveydenhuoltoyksikötantavat huumeidenkäyttäjille koulutusta elvytyksenperusmenetelmistä, mutta näitä ensiapukursseja tarjotaan usein vain isoissa taajamissa. (129
Pr. i dag brukes buprenorfin i langtmindre grad enn metadon i Belgia, Danmark, Tyskland,Hellas, Spania, Østerrike og Storbritannia.
Buprenorfiinia käytetään nykyisin selvästivähemmän kuin metadonia Belgiassa, Tanskassa,Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Utdeling av opiatantagonisten naloxon er et tiltak somiverksettes i enkelte land for å redusere antalletheroinoverdoser (Sporer, 2003).
Joissakin maissa heroiinin yliannostuksia on pyrittyvähentämään jakamalla naloksonia, joka on opiaattienvastavaikuttaja (Sporer, 2003).
I Italia gir et betydeligantall Unitá de Strada (oppsøkende enheter)narkotikabrukerne naloxon, som kan gis som et midlertidigakuttiltak i påvente av legehjelp.
Italiassa monet kadullatoimivat huumehoitoyksiköt (unità da strada) antavathuumeidenkäyttäjille naloksonia ensi hätään ennenlääkärinavun saapumista.
En pilotstudie i Berlin omkombinert førstehjelpsopplæring og utdeling av naloxonfant økt kompetanse til å reagere hensiktsmessig ioverdosesituasjoner og at det i et stort flertall av tilfellene(93 %) var medisinsk grunnlag for å bruke antagonisten(Dettmer, 2002).
Berliinissä tehtiin koetutkimusyhdistetystä ensiapukoulutuksesta ja naloksonin antamisesta,ja sen mukaan toimintavalmiudet paranivat huumeidenaiheuttamissa hätätilanteissa ja antagonistin käyttö olilääketieteellisesti perusteltua valtaosassa tapauksista (93 %)(Dettmer, 2002).
Samme studie påpekte også at naloxonvar relevant i nødsituasjoner som oppstår i hjemmene.
Samassa tutkimuksessa todettiin naloksoninhyöty myös kotioloissa tapahtuvissa hätätilanteissa.
Informasjon om antallet personer som fårsubstitusjonsbehandling har vært tilgjengelig i noen år(Farell et al., 1996, 2000), og det er nå mulig å følgeutviklingen på dette området.
Korvaushoitoa saavien määrästä on saatu tietoa joidenkinvuosien ajalta (Farell et al., 1996, 2000), joten tämänalankehitystä on nyt mahdollista seurata.
Tabell 3 sammenlignerinformasjonen om substitusjonsbehandling rapportert i1997/1998 med de nyeste opplysningene framedlemsstatene.
Taulukossa3verrataan vuosien 1997 ja 1998 tietoja jäsenvaltioidenuusimpiin tietoihin.
Tabell 3 viser at det har vært en betydeligøkning i total tilgjengelighet av legemiddelassistertbehandling.
Taulukosta 3 näkyy, että lääkehoidonsaatavuus on lisääntynyt huomattavasti.
På EU-plan har den totale økningen vært på ca.34 % i løpet av ca. 5 år.
Nousua on ollut EU:n tasolla suurin piirtein 34 prosenttia viimeisten noinviiden vuoden aikana.
)Tabell 11 OL: Strategier og utvalgte tiltak for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall i EUs medlemsstater og Norge (nettutgaven).)Tabell 11 OL: Strategier og utvalgte tiltak for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall i EUs medlemsstater og Norge (nettutgaven).
)Taulukko 11 OL: Strategiat ja valikoidut toimenpiteet huumekuolemien vähentämiseksi EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa (verkkoversio).)Taulukko 11 OL (verkkoversio).
Tabell 3: Utvikling av substitusjonsbehandling i de 15 medlemsstatene i EU og Norge
Taulukko 3: Lääkehoidon kehitys EU:n15jäsenvaltiossa ja Norjassa
Endring (%)
Muutos (%)
I Spania forbereder de selvstyrte regionene Catalonia og Andalucia forsøk med kontrollert forskrivning av heroin.IBarcelona (Catalonia) vil total kohort for studien være 180 mannlige klienter i alderen 18–45. Heroinen somforskrives administreres peroralt.
Espanjassa Andalusian ja Katalonian autonomisilla alueillavalmistellaan heroiinihoitokokeiluja. Barcelonassa(Katalonia) tutkimuskohortissa on 180 miesasiakasta, joidenikä on 18–45 vuotta.
I Storbritannia forskrives heroin av allmennleger til ca. 500 klienter.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa yleislääkärit määräävätheroiinia arviolta 500 asiakkaalle.
Storbritannia (
Yhdistynyt
1998 og 2001, mens 745 og 849 fikk substitusjonsbehandling hosallmennlege.Bare England og Wales.EONNs Årsrapport for 1998 (med data fra nasjonale rapporter for1997 eller tidligere) samt nasjonale rapporter for 2001 og 2002.
Lähteet: EMCDDA:n vuosiraportti 1998 (tiedot vuodelta 1997 tai sitä edeltävältäajalta) sekä vuosien 2001 ja 2002 kansalliset raportit.
Det er tendens til et skille mellom nord og sør når det gjelderinnen hvilke rammer behandlingen skjer, idet behandling foren stor del gis av spesialtjenester for brukere av illegalerusmidler i den sørlige delen av Europa, og gjennomgeneriske tilbud til rusmiddelavhengige i nord (unntatt i Danmark).
Hoidon tarjonnassa on alueellinen trendi Euroopan pohjoisja eteläosien välillä. Etelä-Euroopassa hoitoa tarjoavatpääasiassa huumeriippuvuuden hoitoon erikoistuneetyksiköt ja Pohjois-Euroopassa (Tanskaa lukuun ottamatta)yleisen riippuvuuden hoitoyksiköt.
En forklaring på dette kan være at landene i nord(unntatt Danmark) har en lengre tradisjon med stoff-fribehandling av alkoholisme enn landene i sør.
Tämä voi selittyä sillä,että Pohjois-Euroopassa (Tanskaa lukuun ottamatta) onpitempi kokemus alkoholistien lääkkeettömästä hoidostakuin Etelä-Euroopassa.
Og når brukenav illegale stoffer begynte å spre seg, ble håndteringen avdenne brukergruppen tilpasset innenfor allerede eksisterendebehandlingstilbud.
Saattaa olla, että huumeidenkäytönyleistyessä jo olemassa olevia hoitopaikkoja mukautettiinnarkomaanien hoitoon hoitopaikan sisällä.
Ettersom de andre landene ikke hadde desamme behandlingsnettverkene, ble nye spesialiserte tjenesteretablert for brukere av illegale narkotiske stoffer (130).
Muissa maissaei taas ollut vastaavaa hoitopaikkojen verkostoa, vaanhuumeidenkäyttäjille luotiin uusia erityispalveluja. (130)
Evalueringenviste at klientene i forsøksgruppen fikk betydeligehelsegevinster sammenlignet med kontrollgruppen, som fikkren metadonbehandling.
Arviointi osoitti, että koeryhmässä olleetasiakkaat saivat hoidosta huomattavia terveyshyötyjäverrattuna kontrolliryhmään, joka sai ainoastaanmetadonihoitoa.
Kapittel 2: Tiltak mot narkotikabruk overvåking og evaluering er eksempler på tiltak som harsom mål å sikre en viss standard og kvalitet påbehandlingen i forbindelse med illegale rusmidler.
Luku 2: Huumeidenkäytön vastaiset toimet toukokuussa 2000 DANRIS-tutkimus (134), jonkatarkoituksena on seurata hoitoa ja sen tehokkuutta noin40sairaalatyyppisessä hoitopaikassa.
), som startet opp i mai 2000, tar sikte på å kartlegge behandling ogbehandlingseffektivitet ved ca. 40 sentre hvor klienteneinnlegges til behandling.
Huumeidenkäyttäjiin kohdistuvat toimetrikosoikeusjärjestelmässä
Akkrediterings- eller sertifiseringsordninger finnes i Tyskland,Frankrike, Luxembourg, Østerrike og Portugal og innebærerat et autorisert, uavhengig, eksternt organ fører tilsyn medtjenestene for å sikre at de innfrir bestemte krav som erfastsatt på forhånd.
Hyväksymis- tai sertifiointijärjestelmiä on käytössä Saksassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Itävallassa ja Portugalissa.
I noen land, f.eks. Frankrike og Luxembourg, må behandlingsinstitusjonene være sertifiserteller akkreditert for å motta finansiering.
Niissä hyväksytty, riippumaton ja ulkopuolinenelin valvoo palveluja ja varmistaa, että tietyt ennaltamääritetyt vaatimukset täyttyvät.
I andre land ernasjonal sertifisering mulig, men valgfri, selv om det finnessertifiseringsmuligheter i henhold til internasjonalestandarder, som ISO, i hele Europa.
Esimerkiksi Ranskassa ja Luxemburgissa hoidon tarjoajien on saatava sertifiointi taihyväksyntä, jotta ne voivat saada rahoitusta hoitoon.Muissa maissa valtakunnallinen sertifiointi on mahdollinenmutta vapaaehtoinen.
Tiltak rettet mot narkotikabrukere innenforstrafferettssystemet
Kansainvälisten standardien, kuten ISO-standardien, mukainen sertifiointi on mahdollinen koko Euroopassa.
Politiske rammer
Poliittiset puitteet
Mange medlemsstater, f.eks. Hellas, Italia, Nederland,Østerrike og Finland, rapporterer at de har retningslinjerfor gjennomføring av behandling som ivaretarkvalitetssikringsaspektet.
Hoidon toteutusta koskevia ohjeita, joilla varmistetaanhoidon laatu, on monissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Suomessa.Ohjeiden käytön ja soveltamisen laajuudessa sekä niidenluonteessa on kuitenkin eroja.
I hvilken grad retningslinjenebenyttes og gjennomføres, samt deres karakter, variererimidlertid.
Ohjeet voivat olla suuntaaantavia neuvoja, jotka ovat yleisesti saatavilla, tai osittainsitovia periaatteita, joita on noudatettava rahoituksensaamiseksi.
Retningslinjer kan være veiledende i form av letttilgjengelig eller delvis bindende prinsipper som måetterleves for at finansiering skal komme i betraktning.
EU:n tasolla on kehitetty metadonihoidontarjontaa koskevia suuntaaantavia ohjeita, jotka ovatsaatavilla englanniksi, espanjaksi, ranskaksi ja saksaksi. (131)
I tillegg begynner en del innsatte å bruke narkotikaunder soning.
Suuri osahuumeidenkäyttäjistä pidätetään, ja monet heistävangitaan.
Strafferettssystemene i alle EUs medlemsstaterog Norge tar hensyn til disse kjensgjerningene.
Jotkut vangit myös aloittavat huumeidenkäytönvankilassa.
De fleste EU-landene har i sine narkotikastrategier fokusert på å bedrekvaliteten på de psykososiale tilbudene og helsetjenestenerettet mot narkotikaavhengige i fengslene.
Nämä asiat otetaan huomioon EU:n kaikkienjäsenvaltioiden ja Norjan rikosoikeusjärjestelmissä.Useimpien EU-maiden huumausainestrategioidentavoitteena on parantaa vankiloissa olevien narkomaanienpsykososiaalisia palveluja ja terveydenhuoltopalveluja.
Alle medlemsstater har opplæringstilbud tilbehandlingspersonell, men ingen medlemsstater rapportererom nasjonalt dekkende, systematisk opplæring av personell.Tilgjengeligheten, mangfoldet og nivået på opplæringenvarierer mye landene imellom, noe som også gjelder ihvilken grad de berørte myndigheter er involvert iorganiseringen av opplæringen.
Hoitohenkilökuntaa koulutetaan kaikissa jäsenvaltioissa,mutta valtakunnallista järjestelmällistä koulutusta ei annetayhdessäkään jäsenvaltiossa. Koulutuksen saatavuus,monipuolisuus ja taso vaihtelevat suuresti EU:ssa, samoinkuin hoitoviranomaisten osuus tällaisen toiminnansuunnittelussa.
Evaluering og forskning
Hoidon arviointi ja tutkimus
På grunn av det stigende antallet innsatte narkotikabrukere ogpåfølgende overbefolkning i fengslene, har det vokst fram etbehov for et fleksibelt strafferettssystem.
Rikosoikeusjärjestelmistä on tehtävä entistä joustavampia, sillävankeustuomion saaneiden huumeidenkäyttäjien määräkasvaa, mikä johtaa vankiloiden ahtauteen.
I erkjennelse av atfengsel kanskje ikke er det beste miljøet for narkotikabrukere,har det blitt satset på en utbygging av alternativene tildomfellelse og fengsling.
Koskahuumeidenkäyttäjät eivät välttämättä sovellu parhaitenvankilaoloihin, rangaistus- ja vankeustuomioiden sijaan onlaajennettu vaihtoehtoisia toimenpiteitä.
Samarbeidet mellom strafferettsligestrukturer, dvs. fengselsvesen og kriminalomsorg, og mellomdisse og helsevesenet, betraktes generelt å trenge forbedring,og hensiktsmessige tiltak på området blir nå utviklet (135).
Yhteistyössärikosoikeudellisten rakenteiden eli vankeus- jaehdonalaisjärjestelmien välillä sekä ensiksi mainittujen jaterveydenhuollon rakenteiden välillä katsotaan yleisesti olevanparantamisen varaa, ja asianmukaisia toimenpiteitä onkinkehitteillä. (135)
Fengselsbaserte psykologiske og helsemessige intervensjoner
Psykososiaaliset ja terveydenhuollon toimenpiteetvankiloissa
Tilbudet til innsatte som bruker narkotika utvides, og defleste land der behandling av avhengighet er generelttilgjengelig i fengslene, har også skadereduserende tiltak(tabell 4). En analyse av fengselsbaserte programmer i EDDRA (Exchange on European Drug Demand Reduction
Vankiloissa laajennetaan huumeita käyttäville vangeilletarjottavia palveluja. Useimmissa maissa, joiden vankiloissaannetaan yleisesti riippuvuushoitoa, toteutetaan myöshaittoja vähentäviä toimenpiteitä (taulukko 4).
Alle land rapporterer at det i ulike former foregår evalueringav og forskning på rusmiddelbehandling.
Huumehoidon arviointia ja tutkimusta esiintyy erimuodoissa kaikissa jäsenvaltioissa.
Det store flertalletav studier er imidlertid i liten skala, gjennomført påinstitusjonsnivå eller lokalt plan.
Valtaosa tutkimuksistaon kuitenkin pienimuotoisia, ja ne toteutetaan laitostasollatai paikallisesti.
I Storbritannia er detgjennomført en landsomfattende undersøkelse i England og Wales av behandlingsresultater over 5 år (132).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tehty Englannissa ja Walesissa kansallinen hoitotulostutkimus,josta on saatu tuloksia yli viiden vuoden ajalta.
Italias VEdeTTE-studie, som omfatter nærmere 12 000 klienter i 118 polikliniske behandlingssentre (SerT), pågår fremdeles,og hittil foreligger bare preliminære resultater.
(132) Italian VEdeTTE-tutkimus, jossa on mukana lähes 12 000 asiakasta118 avohoitoyksiköstä (Ser.T-yksiköstä), on vielä kesken, jasiitä on saatavissa vasta alustavia tuloksia.
Ut fra deforeløpige resultatene var daglig gjennomsnittsdose metadon40 mg, og bare 10 % av klientene mottok 60 mg eller mer,som er nødvendig dose ifølge vitenskapelig litteratur. Årlig
Niiden mukaanmetadonin keskimääräinen päiväannos oli 40 mg ja ettävain 10 prosenttia asiakkaista sai metadonia 60 mg taienemmän, mikä on tieteellisen kirjallisuuden mukaantarvittava annos.
Action) (136) fant at den overordnede målsettingen for
) Tanskassa aloitettiin
Se tabell 12 OL: Nyere narkotikastrategier rettet mot innsatte, direktiver fra departementene samt servicestandarder i EU og Norge (nettutgaven).)http://eddra.emcdda.eu.int.
(132) http://www.ntors.org.uk (133) http://www.studio-vedette.it/pubblicazioni.htm (134) http://www.crf-au.dk/danrisenglish/default2.asp (135) Katso taulukko 12: Uudet vankiloiden huumestrategiat, ministeriöiden ohjeet ja palvelunormit EU:ssa ja Norjassa (verkkoversio).(136)http://emcdda.eddra.eu.int(137)EMCDDA:n ”Criminal justice based drug demand and harm reduction programmes in the EU – Analysis of police station, courts and prisons-basedprogrammes” (http://eddrapdf.emcdda.eu.int/eddra_cjs.pdf).
Tabell 4: Helse- og sosialtjenester tilgjengelig for narkotikabrukere i fengsel i EU (1
Taulukko 4: Huumeidenkäyttäjille tarkoitettujen sosiaalisten palvelujen ja terveyspalvelujen saatavuus EU:n vankiloissa (1
% av fengsler
Palveluja
Skadereduksjonsorientert behandling som har
Haittojen vähentämiseen suunnatut palvelut tarjoavien
Utdeling av et helse- enheter miljøer i programmer desinfiser- kondomer og sosialtilbud fengslene ende midler
Kondomien vankiloiden yksiköt hoitoyksiköt neiden tarjonta vaihto tarjonta osuus (%)
Belgia, Hellas, Spania, Frankrike, Irland, Luxembourg, Nederland, Østerrike, Portugal, Sverige Finland
Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Ruotsi Suomi
Finland, Storbritannia
Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta
Finland, Storbritannia
Suomi,Yhdistynyt kuningaskunta
Storbritannia
Alle puolet
Irland, Finland, Storbritannia Hellas, Italia, Norge
Irlanti, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta Kreikka, Italia, Norja
Frankrike, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Sverige, Storbritannia
Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta
Belgia, Danmark, Hellas, Frankrike, Irland, Italia,Luxembourg, Nederland, Østerrike, Portugal, Finland, Sverige, Storbritannia, Norge
Belgia,Tanska, Kreikka,Ranska,Irlanti,Italia,Luxemburg,Alankomaat,Itävalta,Portugali,Suomi, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja
Data fra Tyskland mangler pga. rettssystemets føderale struktur.En utvidet utgave av denne tabellen er tilgjengelig som tabell 13 OL: Fengselsbaserte tiltak for narkotikabrukere (nettutgaven).Nasjonale Reitoxrapporter (2002).
Saksan tiedot puuttuvat oikeusjärjestelmän liittovaltiorakenteen takia.Laajennettu versio tästä taulukosta on taulukossa 13 OL: Vankiloissa toteutettavat tukitoimet huumeidenkäyttäjille (verkkoversio).Reitoxin kansalliset raportit (2002).
Kilde: intervensjonene ikke er helserelatert, men sikter mot reduksjon av narkotikarelatert kriminalitet (137
Lähde: toteutetaan kuitenkin yleensä koehankkeita, ennen kuinhuumepolitiikkaa sovelletaan valtakunnallisesti.
en tredel av medlemsstatene.
Yleensä maassa on erityispalveluja joko melkein kaikissavankiloissa tai ei juuri missään vankilassa.
Dette viser hvor viktig dennasjonale politikkens er for tjenestenes tilgjengelighet ifengslene.
Tämä koskeeetenkin haittoja vähentäviä toimenpiteitä, kuten taulukosta4voidaan nähdä.
Det blir imidlertid vanligvis gjennomførtpilotprosjekter i enkeltfengsler før en nasjonal politikkvedtas.
Veriseulontaa ja rokotusohjelmia sekädesinfiointiaineiden tarjontaa on lähes kaikissa vankiloissakahdeksassa maassa, mutta ne puuttuvat kokonaan jokaneljännestä jäsenvaltiosta.
Det ertilgjengelig i nesten alle fengsler i ni land, og litt mindreutbredt i bare tre land: Hellas (data for 2001), Italia og Norge.
Tämä kertoo siitä, ettäkansallinen huumepolitiikka ratkaisee palvelujensaatavuuden vankiloissa.
Sprøytebytte er det minst vanlige av de tiltakene
Yksittäisissä vankiloissa
Dette gjelder spesielt skadereduksjonstiltakene, somvist i tabell 4.
Vieroitushoito on yleisimmin tarjottu palvelu.
Blodscreening og vaksinasjonsprogrammer ertilgjengelig, og desinfiserende midler og kondomer deles uti nesten alle fengselsinstitusjoner i om lag to tredeler avlandene, men disse tjenestene mangler fullstendig i om lag
Vieroitushoitoaannetaan lähes kaikissa vankiloissa yhdeksässä maassa jasuppeammin kolmessa maassa, Kreikassa (vuoden 2001tiedot), Italiassa ja Norjassa.
)EONN: Strafferettsbaserte tiltak for etterspørsels- og skadereduserende tiltak i EU – en analyse av programmer på politistasjonsnivå, domstolsnivå og fengselsnivå (http://eddrapdf.emcdda.eu.int/eddra_cjs.pdf).
Neulojen vaihto onharvinaisin tutkituista palveluista: neulanvaihto-ohjelmia onainoastaan Espanjassa (11 vankilassa 68:sta) ja Saksassa
Kapittel 2: Tiltak mot narkotikabruk som er undersøkt, idet sprøytebytteprogrammer bare finnesi Spania (11 av 68 fengsler) og i Tyskland (4 av 222fengsler).
Luku 2: Huumeidenkäytön vastaiset toimet
Tilgjengeligheten av substitusjonsbehandlingfølger samme mønster som i samfunnet for øvrig (unntatt i Nederland), og tjenesten er tilgjengelig i nesten allefengsler i seks medlemsstater.
(4:ssä 222 vankilasta). Korvaushoidon saatavuusvankiloissa vastaa saatavuutta yhteisöissä (paitsi Alankomaissa), ja sitä annetaan lähes kaikissa vankiloissakuudessa jäsenvaltiossa.
I andre land tilbys sliketjenester i svært få eller ingen av fengselsinstitusjonene (138).
annetaan vain muutamassa vankilassa tai ei ollenkaan. (138
Alternativer til fengsling
Vaihtoehtoiset rangaistukset
Alternativene er utviklet innenfor en bred ramme avnyskapende straffepolitiske tiltak, hvis to andrehovedkomponenter består i mekling og erstatning (dvs. entrend i retning samfunnstjeneste).
Niitä on kehitetty osana rangaistuskäytännön laajaauudistusta, jonka toinen tärkeä osa on sovittelu(suuntauksena on siis yhdyskuntapalvelu).
Alternativene består igrunnen av tilbud om behandling.
Vaihtoehdotsisältävät yleensä huumehoidon.
Det er dokumentert atbehandling effektivt reduserer narkotikabruk og kriminalitet(Stevens et al., 2003).
On saatu näyttöä siitä,että hoidolla pystytään tehokkaasti vähentämäänhuumeidenkäyttöä ja rikoksia (Stevens et al., 2003).
Behandling kan ha særligkriminalitetsreduserende effekt dersom den rettes motlangtidsnarkomane, som står for flertallet av forseelsene.
Hoitovoisi vähentää rikoksia erityisen tehokkaasti, jos sekohdennettaisiin huumeiden pitkäaikaiskäyttäjiin, jotkatekevät suurimman osan vähäisistä rikoksista.
Itillegg er det funnet at fengselsstraff har liten avskrekkendeeffekt når det gjelder mindre forseelser (Brochu, 1999).
On myöshavaittu, että vankeustuomioilla ei pystytä tehokkaastiestämään vähäisiä rikoksia (Brochu, 1999).
Rettssystemene i medlemsstatene har utformet særskilte tiltakrettet mot unge narkotikabrukere, som også omfatter tidligintervensjon og alternativer til strafforfølgning.
Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä on suunniteltuerityistoimenpiteitä nuoria huumeidenkäyttäjiä varten,esimerkiksi varhaiset toimenpiteet ja vaihtoehdot syytteeseenjoutumiselle.
Tidligintervensjon tar sikte på å forebygge kriminalitet ved å settesinn på et tidlig stadium i den kriminelle løpebane.
Varhaisten toimenpiteiden tarkoituksena onestää rikollisuus toimimalla rikollisen uran ensimmäisessävaiheessa.
Et av detiltakene som oftest settes inn i medlemsstatene, er å få deunge ut av det strafferettslige systemet og inn i et alternativtsosial-/helseprogram og derved unngå eller utsette den førstefengselsdommen.
Yksi yleisimmin sovelletuista toimenpiteistäkaikissa jäsenvaltioissa on välttää tai lykätä ensimmäistävankilatuomiota suuntaamalla nuoret rikosoikeudellisestajärjestelmästä vaihtoehtoiseen ohjelmaan, joka on sosioterveyspainotteinen.
I Portugal er Kommisjonene til avvergelse avrusmiddelmisbruk et eksempel på en slik struktur som eropprettet for å gjennomføre alternativer til strafforfølgning.Kommisjonene ble opprettet i forbindelse med at besittelse avnarkotika for eget bruk ble avkriminalisert i 2001.Evalueringen etter ett år viser positive resultater med hensyn tilå forebygge utviklingen av et rusmiddelproblem og reduseretiden fra den problematiske bruken av narkotika oppstår tilvedkommende kommer i kontakt med enbehandlingsinstitusjon (Nasjonal rapport for Portugal 2002).
Komiteatperustettiin, kun huumeiden hallussapito omaan käyttöönkriminalisoitiin vuonna 2001. Vuonna 2002 tehdyn arvionmukaan tulokset ovat myönteisiä huumeongelmanennaltaehkäisevän kehityksen kannalta, ja aikavälihuumeiden ongelmakäytön aloittamisen ja hoitolaitoksiinhakeutumisen välillä on lyhentynyt (Portugalin vuoden 2002vuosikertomus).