pere/sami_parallel huggingface dataset:
For eksempel er det i¤Litauen ingen nedre kvantumsgrense for straffeforfølgning for besittelse av hasj, mens den i¤mange tyske delstater er på 6 gram.
Kaikki kolme ainetta kuuluvat kuitenkin samaan luokkaan.
Generelt synes avgrensningene mellom narkotiske stoffer i¤EUs medlemsstater ikke bare å¤være avhengig av hvordan de er formelt klassifisert i¤narkotikalovgivningen.
Huumausaineita koskevaa tutkimusta Euroopassa tekevät jäsenvaltiot, jotka asettavat tutkimuksen painopistealueet kansallisten tarpeidensa mukaan.
De er også avhengige av: typen lov som brukes til å¤kontrollere narkotiske stoffer, av retningslinjer gitt til påtalemyndigheten og av rettspraksis, av relative kvantumsgrenser som er fastsatt og av domstolenes holdninger når loven håndheves.
Yleensä tutkimusta tehdään ilman yhtenäistä huumausainetutkimusstrategiaa nimenomaisesti tutkimusta varten osoitetun rahoituksen turvin.
etter stoffets klassifisering eller skadepotensial slik dette er definert i¤lister fastsatt i¤eller i¤direkte tilknytning til, loven.
Huumausaineita koskeva tutkimus on tavallisesti osa terveydenhoidollisia, yhteiskuntatieteellisiä tai muita ohjelmia.
For eksempel fastsetter loven i¤Bulgaria, Kypros, Nederland, Portugal, Romania og Storbritannia at påtalemyndigheten skal eller bør skille mellom forskjellige typer narkotika uansett lovbrudd, mens Spania, Latvia og Malta bare har et skille når tiltalen gjelder handel med narkotika.
Lisäksi tutkimus painottuu paljolti epidemiologiaan ja erilaisten interventiotoimien arviointiin; huumausaineiden tarjonta ja sen vähentäminen sekä politiikan arviointi ovat heikommassa asemassa.
På det andre nivået i¤pyramiden kan de narkotiske stoffene også være likt klassifisert, men loven kan fastsette unntak i¤form av nedsatt straff for mindre kvanta cannabis til eget bruk når det ikke foreligger skjerpende omstendigheter, som i¤Belgia, Tsjekkia, Irland og Luxembourg.
Kaiken kaikkiaan huumausaineita koskevan politiikan, tutkimuksen ja käytännön yhteensovittamista vaikeuttaa myös yhtenäisen pitkän aikavälin lähestymistavan puute.
I¤de senere årene har styrking av forskningskapasiteten på rusfeltet stått på dagsorden i¤Europa. I¤2008 finansierte Europakommisjonen studien ”Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union”¤(9), og i¤september 2009 organiserte Kommisjonen en konferanse for å¤drøfte forskjellige måter for å¤styrke den narkotikarelaterte forskningskapasiteten i¤Den europeiske union.
Rikosten vakavuutta määrittävät rajaarvot, kuten henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettu hallussapitomäärä, ovat lisäkeinoja, joilla erottelua voidaan tehdä kaikilla pyramidin tasoilla.
Studien og drøftingene ga viktige innblikk i¤hvordan narkotikarelatert forskning skjer i¤Europa.
Raja-arvoja voidaan määrittää joko laeissa tai hallituksen tai ministeriöiden päätöksillä (esimerkiksi Tšekki, Kreikka, Italia, Kypros, Liettua, Unkari, Itävalta), syyttäjäviranomaisen ohjeistuksilla (Tanska, Alankomaat, Suomi, Norja) tai molemmilla (Belgia, Portugali), tai myös tuomioita koskevilla ohjeistuksilla (Suomi).
På toppen av pyramiden av skillemerker er påtalemyndighetens og domstolenes skjønn i¤håndhevingen av loven.
Raja-arvot voivat vaihdella maittain samanlaisten rikosten osalta: esimerkiksi kannabishartsin hallussapidosta voidaan nostaa Liettuassa syyte minkä tahansa määrän perusteella, kun taas monissa Saksan osavaltioissa raja on kuusi grammaa.
Her vil stoffets art være et av de kriteriene som vurderes ved påtaleunnlatelse eller redusert straff.
Raja-arvot eivät ole johdonmukaisia suhteessa eri huumeisiin.
Selv om dataene har vært begrenset, har EONN (2009e) funnet at straffen kunne variere selv om loven behandlet ulike narkotiske stoffer likt. I¤Tsjekkia, der loven ser alle narkotiske stoffer under ett, var 44¤%¤av dommene for heroinlovbrudd ubetinget fengsel, mot 39¤% for pervitin (metamfetamin) og 11¤% for cannabis.
Esimerkiksi kannabiksen painon raja-arvo vaihtelee kolminkertaisesta (Kypros) kymmenkertaiseen (Alankomaat) heroiinin painoon nähden.
I¤Storbritannia er gjennomsnittsstraffen for dem som dømmes til ubetinget fengsel for besittelse: fem måneder for kokain, sju måneder for ecstasy og ti måneder for heroin.
Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että EU:n jäsenvaltioissa huumeita ei erotella pelkästään muodollisin luokitteluin huumausainelakien nojalla.
Gjennomsnittsstraffen for omsetning av narkotika (dvs. ikke innførsel og utførsel) var 29 måneder for ecstasy og 37 måneder for kokain og heroin.
Siihen vaikuttavat myös huumausaineiden sääntelyyn käytettyjen lakien tyyppi, syyttäjäviranomaisen ohjeistukset ja ennakkopäätökset, määriä koskevat raja-arvot sekä tuomareiden näkemykset lakien toimeenpanossa.
Samtidig er alle disse tre stoffene klassifisert i¤samme kategori.
EU:n tutkimusvalmiuksien vahvistaminen
Mesteparten av den narkotikarelaterte forskningen i¤Europa skjer i¤medlemsstatene, som setter sine forskningsprioriteringer ut fra nasjonale behov.
Valtaosa vertaisarvioiduista tutkimustuloksista julkaistaan englanniksi, mikä rajoittaa niiden käytettävyyttä hyvin monien eurooppalaisten tutkijoiden, ammattilaisen ja politiikkojen kannalta.
Dette skjer oftest i¤fravær av en sammenhengende strategi for narkotikaforskningen, og i¤mangel av egne bevilgninger.
Tämä koskee myös tutkimuksia, jotka on julkaistu muunkielisissä vertaisarvioiduissa lehdissä.
I¤stedet inngår den narkotikarelaterte forskningen i¤forskningsprogrammer viet helse, samfunnsvitenskap eller annet.
Vuonna 2008 EMCDDA määritti 27 tällaista lehteä Euroopassa; julkaisukieliä ovat tšekki, tanska, saksa, kreikka, espanja, ranska, unkari, puola, portugali, ruotsi ja norja.
Epidemiologi og evaluering av intervensjoner har vært sterkt overrepresentert i¤denne forskningen, mens forskning på tilbudssiden, på tilbudsreduksjon og på strategievaluering har vært tilsvarende underrepresentert.
Myös monet valtiolliset organisaatiot ja kansalaisjärjestöt toimittavat tutkimustuloksista kertovia raportteja, jotka ovat saatavilla ainoastaan kyseisen valtion kielellä.
Generelt finnes det ingen sammenhengende langsiktighet i¤samordningen mellom politikk, forskning og praksis.
Suurin osa tästä tiedosta päätyy vain rajallisen joukon ulottuville.
Kvantumsgrenser, f.eks. i¤forbindelse med besittelse til eget bruk, er et annet element som brukes for avgrensning mellom lovbrudd på alle nivåer i¤pyramiden.
Kielimuurin merkitystä korostettiin tutkimuksessa nimeltä ”Vertaileva analyysi Euroopan unionissa tehdystä, laittomia huumeita koskevasta tutkimustyöstä”, ja siitä keskusteltiin myös komission järjestämässä konferenssissa ”Bridging the research gap in the field of illicit drugs research in the EU”.
I¤sin ”Emneoversikt” om kvantumsgrenser avdekket EONN store forskjeller i¤rettsgrunnlaget så vel som i¤hvilke kvanta som ble lagt til grunn.
EMCDDA:n kehittämä tutkimukselle omistettu verkkosivuosio, jossa on luettelo kansallisista tutkimuksista ja linkit julkaistuihin sekä julkaisemattomiin raportteihin, on ensimmäinen näiden muurien ylittämiseen tähtäävä askel.
Kvantumsgrensene kan være hjemlet ved lov eller i¤regjerings- eller departementsdekret (f.eks.
Huumausaineita koskevien tutkimusvalmiuksien vahvistaminen on ollut EU:n työjärjestyksessä jo vuosia.
Tsjekkia, Hellas, Italia, Kypros, Litauen, Ungarn, Østerrike) eller i¤retningslinjer for påtalemyndigheten (Danmark, Nederland, Finland, Norge) eller begge deler (Belgia, Portugal), eventuelt til og med i¤retningslinjer for
Vuonna 2008 Euroopan komissio rahoitti tutkimusta nimeltä ”Vertaileva analyysi Euroopan unionissa tehdystä, laittomia huumeita koskevasta tutkimustyöstä”(9), ja syyskuussa 2009 se järjesti konferenssin, jossa keskusteltiin keinoista, joilla huumausaineita koskevia tutkimusvalmiuksia voitaisiin lisätä Euroopan unionissa.
Denne erkjennelsen var da også med i¤Rådets konklusjoner i¤“Strengthening EU research capacity on
Tutkimuksen ja keskustelujen
Dokumenter og presentasjoner fra konferansen og hele studierapporten er tilgjengelig på konferansenettstedet.
Konferenssin asiakirjat, esitelmät ja tutkimusraportti kokonaisuudessaan ovat saatavana konferenssin verkkosivuilta.Saatavana EMCDDA:n huumausainetutkimusta koskevalta verkkosivulta ”Drug-related research”.
Som i¤foregående år gjaldt om lag en tredel av de nyeste studiene tiltak mot narkotikasituasjonen og prevalens, insidens og mønstre for narkotikabruk, mens en femdel studerte konsekvensene av narkotikabruk (figur¤1).
Huumausaineiden käytön seurauksien osuus on noin viidennes (kuvio 1).
Sammenlignet med i¤fjor var det ca. 40 flere studier om tilbudssituasjonen og markedene.
Viime vuoteen verrattuna viittauksissa oli noin 40 tarjontaa ja markkinoita käsittelevää tutkimusta enemmän kuin aiemmin.
Selv om studiene for en stor del var knyttet til et eget datainnsamlingsprosjekt om cannabismarkedene koordinert av EONN i¤2009, gir det en indikasjon på økt interesse for tilbudsaspektet.
Tämä johtuu pääasiassa EMCDDA:n vuonna 2009 koordinoimasta kannabismarkkinoita koskevan erikoisaineiston keruusta, mutta se osoittaa myös, että kiinnostus tarjontaa käsittelevään tutkimukseen kasvaa.
Figur 1: Forskningsemner i¤nasjonale narkotikarelaterte studier sitert i¤nasjonale Reitox-rapporter for 2009 (i prosent av alle studier som er sitert)
Kuvio 1: Reitoxin vuoden 2009 kansallisissa raporteissa lainattujen kansallisten huumausainetutkimusten tutkimuskohteet (prosenttiosuus kaikista lainatuista tutkimuksista)
Konsekvenserav bruk
Tarjonta ja markkina
De fleste fagfellevurderte forskningsfunnene publiseres på engelsk, og for et stort antall europeiske forskere, praktikere og beslutningstakere gjør dette tilgangen til dem vanskeligere.
Asiakirjassa määritetään tulevia painopistealueita: huumeongelmien syitä ja luonnetta sekä niiden käsittelyä koskeva tutkimus sekä huumausaineiden tarjonnan ja kysynnän vähentämistä koskeva arviointitutkimus.
Det samme gjelder artikler publisert i¤fagfellevurderte tidsskrifter på andre språk.
Lisäksi jäsenvaltioita ja tutkimusyhteisöä kannustetaan ”ottamaan aktiivisesti osaa kuulemisiin, jotka koskevat EU:n tulevaa tutkimuspolitiikkaa sekä huumausaineita koskevan tutkimustoiminnan tulevia tavoitteita EU:n seuraavan huumausainestrategian yhteydessä”.
I¤2008 identifiserte EONN 27 slike tidsskrifter i¤Europa publisert på tsjekkisk, dansk, tysk, gresk, spansk, fransk, ungarsk, polsk, portugisisk, svensk og norsk.
Lisäksi neuvosto päätti perustaa huumausaineita koskevaan tutkimukseen vuotuisen vaihto-ohjelman rajat ylittävän tutkimusyhteistyön edistämiseksi.
Mange statlige og ikkestatlige organisasjoner publiserer også forskningsresultater i¤rapporter som bare finnes på deres nasjonale språk.
Neuvosto myös tiedostaa, että politiikan laatijoiden ja alan ammattilaisten mahdollisuuksia saada tietoa tutkimuslöydöksistä on parannettava, ja pyysi EMCDDA:ta esittämään ja jakamaan tutkimusta käsittelevällä sivustollaan ja parhaiden käytäntöjen portaalinsa avulla tietoa huumausaineita koskevasta tutkimuksesta ja sen löydöksistä.
Prevalens, insidens, bruksmønstre
Levinneisyys, esiintyvyys, käyttötavat
29 nasjonale Reitox-rapporter (2009) ble gjennomgått for referanser til narkotikarelaterte studier fra perioden 2007–09.
Reitoxin vuoden 2009 kansallisissa raporteissaan Euroopan maat mainitsivat yli 650 tutkimushanketta tai julkaisua vuosina 2007–2009.
Tilgjengelig på Narkotikarelatert forskning på EONNs nettsted.
Määrä on arviolta kaksinkertainen edelliseen ajanjaksoon verrattuna.
Innledning sosiale klimaet i¤skole og lokalsamfunn, effektivt påvirker normative oppfatninger og følgelig rusmiddelbruk (Fletcher et al., 2008).
On näyttöä siitä, että ympäristöön yhteisötasolla vaikuttavat sekä koulujen ja yhteisöjen sosiaaliseen ilmapiiriin kohdistuvat toimet ovat tehokkaita normatiivisten uskomusten ja sen vuoksi myös huumausaineiden käytön muuttamisessa (Fletcher ym., 2008).
Dette kapittelet gir en oversikt over narkotikatiltakene i¤Europa og redegjør nærmere, der det er mulig, for trender, utvikling og kvalitetsspørsmål.
Tässä luvussa esitetään yleiskatsaus niistä tavoista, joilla Euroopassa on vastattu huumeongelmiin, ja käsitellään mahdollisuuksien mukaan suuntauksia, kehitystä ja laatukysymyksiä.
Til sammen utgjør alle disse tiltakene en omfattende strategi for å¤redusere etterspørselen etter narkotika.
Kaiken kaikkiaan nämä toimenpiteet muodostavat yhdessä kattavan kysyntää vähentävän järjestelmän.
Tiltakene kan anses å¤utfylle hverandre og iverksettes noen ganger i¤kombinasjon, gjerne av samme instans.
Niiden voidaan katsoa täydentävän toisiaan, ja joskus niitä tarjotaankin yhdistelmänä ja samoissa laitoksissa.
Dette er f.eks. stadig oftere tilfellet når det gjelder behandlingstiltak og skadereduserende tiltak.
Tämä koskee yhä useammin esimerkiksi hoitoa sekä haittoja vähentäviä toimenpiteitä.
Nesten alle land i¤Europa har nå innført delvis eller totalt røykeforbud, og tobakksreklame ble forbudt med et EU-direktiv fra 2003 (2003/33/EF).
Osittaiset tai täydelliset tupakointikiellot on nyt toteutettu miltei kaikissa Euroopan maissa, ja tupakan mainostaminen on kielletty vuonna 2003 annetun EU:n direktiivin (2003/33/EY) nojalla.
Forslag om minstepriser på alkohol og skjerpet kontroll med markedsføringen av alkohol blir også drøftet i¤flere europeiske land.
Useissa Euroopan maissa keskustellaan parhaillaan alkoholin vähimmäishinnoittelua koskevista ehdotuksista sekä alkoholimainonnan tiukentamisesta.
Ti EU-medlemsstater rapporterte om tiltak for å¤utvikle et positivt og beskyttet skoleklima, herunder strenge regler for besittelse og bruk av rusmidler.
Vuonna 2009 kymmenen EU:n jäsenvaltiota ilmoitti pyrkimyksistä myönteisen ja suojatun kouluilmapiirin kehittämiseen tähtäävistä toimista, joihin kuuluu myös päihteiden hallussapitoa ja käyttöä koskevia tiukkoja sääntöjä.
I¤Nord-Europa har man også utviklet konseptet ”positivt, beskyttet miljø” i¤forhold til lokalsamfunnet, f.eks. gjennom kommunale tiltaksplaner mot alkohol.
Pohjois-Euroopan maissa on myös kehitetty myönteisiä ja suojattuja ympäristöjä yhteisötasolla koskeva toimintamalli, josta esimerkkinä ovat kuntien ja kaupunkien omat alkoholia koskevat toimintasuunnitelmat.
Narkotikaforebygging kan deles inn i¤forskjellige nivåer eller strategier og kan rette seg mot alt; fra samfunnet som helhet (miljøforebygging) til å¤fokusere på risikoutsatte mennesker (indisert forebygging).
Ehkäisevä huumetyö voidaan jakaa eri tasoihin tai strategioihin, jotka ulottuvat koko yhteiskuntaan kohdennetuista toimista (ympäristöön vaikuttavat toimet) aina riskialttiisiin henkilöihin (kohdennettu ehkäisy).
Ideelt sett skal de ulike strategiene ikke konkurrere – de skal supplere hverandre.
Ihannetapauksessa eri strategiat eivät kilpaile keskenään, vaan ne täydentävät toisiaan.
De største utfordringene for en forebyggingsstrategi er å¤avpasse forebyggingens nivå til målgruppenes sårbarhet (Derzon, 2007) samt sikre at intervensjonene er vitenskapelig fundert og har tilstrekkelig dekning.
Ehkäisevien toimenpiteiden merkittävimmät haasteet piilevät siinä, miten nämä eritasoiset ehkäisytoimet saadaan sovitettua kohderyhmiin niiden haavoittuvuuden mukaan (Derzon, 2007), sekä sen varmistamisessa, että kaikkien toimenpiteiden tehokkuus on osoitettu ja että ne ovat kattavia.
Generell forebygging er forebyggende arbeid som settes inn mot hele befolkningsgrupper, oftest på skole- eller lokalsamfunnsnivå.
Yleinen ehkäisevä huumetyö kohdistuu koko väestöön, pääasiassa kuitenkin kouluihin ja yhteisöihin.
Det tar sikte på å¤skape holdninger mot eller utsette debuten av bruk av narkotika og narkotikarelaterte problemer ved å¤gi unge mennesker de ferdigheter som trenges for å¤unngå at de begynner å¤bruke rusmidler.
Sen tavoitteena on estää tai viivästyttää huumausaineiden käytön aloittamista ja huumausaineisiin liittyvien ongelmien syntymistä tarjoamalla nuorille tarpeelliset tiedot ja taidot huumausaineiden käytön aloittamisen välttämiseksi.
Det er vitenskapelig dokumentert at generelle forebyggingstiltak som er godt utformet og strukturert, kan ha stor effekt.
On näyttöä siitä, että hyvin suunnitellut ja järjestelmälliset yleiset ehkäisytoimet voivat olla tehokkaita.
Et ferskt eksempel på dette er et kombinert skole/foreldre-program i¤Nederland, som reduserte bruken av alkohol (Koning et al., 2009).
Tuore esimerkki tästä on Alankomaissa toteutettu koulujen ja vanhempien yhteinen ohjelma, jonka avulla alkoholin käyttö saatiin vähenemään (Koning ym., 2009).
For andre typer generelle forebyggingstiltak, som kampanjer i¤massemedia, er det lite som tyder på at de er effektive. En del studier har til og med påvist at de har motsatt effekt.
Muiden toimien, etenkin joukkotiedotuskampanjoiden, osalta näyttöä tehokkuudesta on vähän, ja joissakin tutkimuksissa on havaittu jopa kielteisiä vaikutuksia.
Likevel rapporterer et flertall av landene i¤Europa at de fortsatt bevilger midler til holdningskampanjer.
Tästä huolimatta valtaosa Euroopan maista ilmoittaa silti ohjaavansa edelleen varoja varoituskampanjoita varten.
Strategier som baserer seg på miljøforebygging, tar sikte på å¤påvirke det umiddelbare kulturelle, sosiale, fysiske og økonomiske miljø der menneskene tar sine valg når det gjelder bruk av narkotika.
Ympäristöön vaikuttavien ehkäisystrategioiden tavoitteena on muuttaa niitä välittömiä kulttuurisia, yhteiskunnallisia, fyysisiä ja taloudellisia ympäristöjä, joissa ihmiset tekevät huumeidenkäyttöä koskevia valintojaan.
Slike strategier omfatter typisk tiltak som røykeforbud, prising av alkohol og helsefremmende skoler.
Tällaisia strategioita ovat yleensä esimerkiksi tupakointikiellot, alkoholin hinnoittelu tai terveyttä edistävät koulukunnat.
Strukturerte intervensjonsprotokoller (”programmer”) forekommer fortsatt relativt sjelden. Man er i¤stadig større grad blitt klar over at den skolebaserte generelle forebyggingen må bedres.
Kaikki Euroopan maat ovat ilmoittaneet, että niiden kouluissa tehdään yleistä ehkäisytyötä, joskin sen sisältö ja kattavuus vaihtelevat.
Det er gjort lite forskning på effekten av europeiske
Yksitoista EU:n jäsenvaltiota on ilmoittanut pyrkimyksistä laatia ehkäisytyölle normit.
1 forebyggingstiltak ¤ (
Euroopassa toteutettujen ehkäisytoimien tehokkuutta on tutkittu vain hyvin vähän(1).
På samme måte foregår det en debatt om overførbarheten av forskningsfunn fra andre deler av verden, oftest fra USA.
Samaan aikaan keskustellaan muualla maailmassa, etenkin Yhdysvalloissa, saatujen tutkimustulosten siirrettävyydestä.
Studien har vist at intervensjonene gir samme resultater fra land til land i¤Europa og fra kontinent til kontinent.
Tutkimus palvelee osaltaan ehkäisytutkimuksen kehittämistä, ja se osoittaa, että toimenpiteillä voi olla samanlaisia vaikutuksia niin Euroopassa kuin muillakin mantereilla.
En vesentlig risikoreduksjon for bruk av tobakk, alkohol og cannabis etter ett år ble funnet for Unplugged, et forebyggingsprogram basert på 12 økter.
Kahdestatoista osasta koostuvan Unplugged-ohjelman perusteella voitiin havaita, että tupakan, alkoholin ja kannabiksen käyttöön liittyvät riskit vähenivät merkittävästi yhden vuoden jälkeen.
Unplugged tar sikte på å¤korrigere normative oppfatninger om bruk av stoff, samtidig som ungdommene tilegner seg livsferdigheter og kunnskap om de ulike rusmidlene.
Unplugged-ohjelman tavoitteena on oikaista päihteiden käyttöön liittyviä normatiivisia uskomuksia ja tarjota elämänhallintataitojen opetusta sekä tietoa päihteistä.
Etter 18 måneders oppfølging viste intervensjonen vedvarende positiv effekt på antallet episoder med fyll og hyppig cannabisbruk siste 30 dager, mens den kortsiktige effekten på daglig sigarettrøyking avtok (Faggiano et al., 2010).
Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana jaksoittaisen juomisen ja säännöllisen kannabiksenkäytön osalta havaittiin pysyviä suotuisia vaikutuksia 18 kuukauden seurannassa, kun taas päivittäiseen tupakointiin liittynyt lyhytaikainen vaikutus hävisi pikku hiljaa (Faggiano ym., 2010).
Selektiv forebygging retter seg mot bestemte grupper, familier eller lokalsamfunn, der folk på grunn av manglende sosiale bånd og ressurser har større sannsynlighet for å¤utvikle bruk eller avhengighet av narkotika.
Valikoiva ehkäisytyö kohdistuu erityisryhmiin, perheisiin tai yhteisöihin, joiden jäsenet voivat muita todennäköisemmin ryhtyä käyttämään huumeita tai tulla huumeista riippuvaisiksi vähäisten sosiaalisten siteiden ja resurssien vuoksi.
Fordi det er vanskelig å¤gjennomføre eksperimentelle evalueringsmetoder, foreligger det lite dokumentasjon på effekten av selektiv forebygging.
Koska kokeellisia arviointimalleja on vaikea toteuttaa, näyttö valikoivan ehkäisytyön tehokkuudesta on edelleen rajallista.
Dette er imidlertid ikke tilfellet for intervensjoner for sårbare familier, som flere studier faktisk har vist er effektive (Petrie et al., 2007).
Tämä ei kuitenkaan koske haavoittuviin perheisiin kohdistuvia toimia, joiden on eri tutkimuksissa (Petrie ym., 2009) osoitettu olevan tehokkaita.
Ferske eksempler på dette området er en tilpasning av et program for å¤styrke familier som ble evaluert i¤Spania.
Äskettäinen esimerkki tältä alalta on Espanjassa arvioitu perheiden vahvistamiseen tähtäävä ohjelma.
Det ble funnet å¤være effektivt når det gjaldt å¤redusere prediktorene for narkotikabruk, så som forstyrrende atferd på skolen og depressive symptomer.
Sen soveltamisen havaittiin vähentävän tehokkaasti huumausaineiden käyttöä ennustavia riskitekijöitä, kuten koulussa ilmenevää häiriökäyttäytymistä ja masennusoireita.
Positive resultater ble også rapportert fra Storbritannia, der det i¤de første 699¤familiene som gjennomførte ”Family Intervention Projects” var oppnådd reduksjon i: risikoene for barn, rapporterte tilfeller av antisosial atferd, problemer i¤skolesammenheng, ungdomskriminalitet, vold i¤familien, psykiske og fysiske helseproblemer så vel som misbruk av rusmiddel.
Myös Yhdistynyt kuningaskunta on raportoinut myönteisistä tuloksista. Esimerkiksi seuraavia asioita on voitu vähentää: lapsiin kohdistuvat riskit, ilmoitukset epäsosiaalisesta käyttäytymisestä, kasvatukselliset ongelmat, nuorisorikollisuus, perheväkivalta, psyykkiset ja fyysiset terveysongelmat sekä päihteiden väärinkäyttö ”Family Intervention Projects” -perhehankkeisiin osallistuneiden 699 perheen keskuudessa.
En medieringsanalyse viste at resultatene med hensyn til cannabisbruk for det meste skyldtes korrigering av normative oppfatninger, av positive forventninger til stoffet og av positive holdninger til illegale rusmidler.
Eurooppalaiset ja amerikkalaiset tutkijat tekevät parhaillaan rinnakkaisia analyyseja EU-DAP-tutkimuksesta ja muista aineistoista ymmärtääkseen, miten lapset ja nuoret aikuiset suhtautuvat ehkäisytoimiin eri konteksteissa.
Styrking av kommunikative ferdigheter og evnen til å¤ta beslutninger og til å¤si nei var mindre effektivt.
Analyysissa keskitytään erityisesti sukupuolen, sosiaalisen kontekstin ja psykologisten seikkojen erilaiseen vaikutukseen.
Europeiske og amerikanske forskere gjennomfører nå parallellanalyser med EU-DAP og andre data for å¤forstå hvordan barn og ungdommer responderer på forebygging i¤ulike kontekster. Differensiell forsterkning av faktorer som kjønn, sosial kontekst og psykologiske karakteristika blir særlig undersøkt.
(1) Tämän vuoksi on perustettu ehkäisytutkimuksen keskus nimeltä European Society for Prevention Research.
Generelt rapporterer landene i¤Europa at tilbudet innen selektiv forebygging er begrenset, og de fleste tiltakene retter seg mot unge lovbrytere, sårbare familier og etniske minoritetsgrupper.
Euroopan maat ovat ilmoittaneet, että valikoivaa ehkäisytyötä käytetään niissä varsin rajallisesti.
Dataene tyder på at tilbudet innen selektiv forebygging ikke er blitt bygget ut i¤de senere år.
Useimmat toimet kohdistuvat nuorisorikollisiin, haavoittuviin perheisiin sekä etnisiin ryhmiin.
Det finnes muligens visse unntak fra denne regelen, som intervensjoner mot sårbare familier i¤enkelte land, og FreD, en systematisk intervensjonsprotokoll for unge lovbrytere, som nå er i¤bruk i¤over en tredel av alle EUs medlemsstater.
Tästä havainnosta voi olla joitakin poikkeuksia, kuten joissain maissa tehdyt haavoittuviin perheisiin kohdistuneet toimet, sekä FreD, joka on nuorisorikollisille suunnattu järjestelmällinen toimenpideprotokolla. Sitä toteutetaan tällä hetkellä yli kolmasosassa EU:n jäsenvaltioista.
(1) Dette har ført til opprettelsen av European Society for Prevention Research.
Yleensä kohdennettuja ehkäisyohjelmia myös arvioidaan, ja ne ovat usein osoittautuneet erittäin tehokkaiksi (EMCDDA, 2009c).
De viktigste metodene som brukes i¤behandlingen av narkotikaproblemer i¤Europa er: psykososiale tiltak, substitusjonsbehandling med opioider og avrusning.
Euroopassa huumausaineongelmien hoidossa käytetään pääasiassa psykososiaalisia toimenpiteitä, opioidikorvaushoitoa ja vieroitushoitoa.
De ulike behandlingsmodellenes relative betydning i¤hvert land er påvirket av en rekke faktorer, herunder hvordan helsesystemet i¤landet er organisert.
Kunkin maan eri hoitotapojen suhteelliseen merkitykseen vaikuttavat monet tekijät, kuten kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän organisaatio.
I¤Europa har vi ingen datasett som tillater en beskrivelse av hele populasjonen av narkotikabrukere som p.t. får narkotikabehandling.
Nämä seikat voivat olla ristiriidassa hoitoa tarvitsevien henkilökohtaisen ja ammatillisen tilanteen kanssa.
På grunnlag av EONNs indikator for etterspørsel etter behandling, som samler inn data om alle som inntas i¤det spesialiserte behandlingsapparatet, finnes det likevel informasjon om en stor undergruppe av denne populasjonen (11). I¤2008 registrerte indikatoren
Sen sijaan tietoa eräästä tämän joukon merkittävästä alaryhmästä saadaan kuitenkin EMCDDA:n hoidon kysyntää mittaavan indikaattorin avulla. Se kerää tietoa henkilöistä, jotka hakeutuvat nimenomaan huumehoitoon erikoistuneiden palveluiden piiriin(11).
Indisert forebygging har som mål å¤identifisere personer som har atferdsmessige eller psykiske problemer og kan være prediktive for utvikling av rusmiddelproblemer senere i¤livet, samt iverksette spesielle intervensjoner for hver enkelt.
Useimmat näistä huumeidenkäyttäjistä hakeutuivat hoitoon huumehoitoon erikoistuneihin palveluihin, ja vain muutamat maat ilmoittivat yleislääkärille tai matalan kynnyksen palveluihin hoitoon hakeutuneista.
Programmer basert på indisert forebygging blir vanligvis evaluert, og evalueringen viser ofte at de er svært effektive (EONN, 2009c).
Tämän vuoksi korvaushoitoa saavien määrä Euroopassa on lähes kymmenkertaistunut vuoden 1993 jälkeen(12).
Generelt finnes det få tiltak på dette området.
Vanhempien huumeidenkäyttäjien määrän Euroopassa arvioidaan kaksinkertaistuvan vuosina 2001–2020.
Seks land rapporterer om tiltak for barn med oppmerksomhetssvikt/hyperaktivitet (AD/HD) eller forstyrrende atferd, og ti land rapporterer om tidlig intervensjon og rådgivning til personer som har begynt å¤bruke narkotika.
Vanhempien huumeidenkäyttäjien terveydellisiä ja yhteiskunnallisia piirteitä kuvataan siksi, että voitaisiin määrittää heidän tämänhetkiset tarpeensa. Raportin lopussa esitetään katsaus jäsenvaltioiden vanhemmille huumeidenkäyttäjille suunnattuihin toimenpiteisiin ja parhaisiin käytäntöihin.
Det nederlandske ”Cannabis show” er nytt.
Erityiskysymys on saatavana painettuna versiona sekä EMCDDA:n verkkosivustolla vain englanninkielisenä.
Det tar utgangspunkt i¤et allerede eksisterende program for forebygging av cannabisbruk (ung-til-ung-metodikk basert på bruk av underholdning) og gjennomføres i¤en skole for unge med atferdsproblemer og andre psykiatriske problemer.
Vaikka hoidon saatavuus on parantunut monissa maissa, on edelleen esteitä, jotka estävät tai ehkäisevät huumeidenkäyttäjiä hakeutumasta joko huumehoitoon tai joihinkin sen muotoihin. Tällaisia
Indikatoren for etterspørsel etter behandling mottok data fra spesialiserte behandlingssentre i¤29 land, som dekket over 60¤% av alle enheter i¤de fleste land (se tabell TDI-7 i¤Statistiske opplysninger 2010).
Hoidon kysynnän indikaattoriin saatiin sai aineistoa 29 maan huumehoitoon erikoistuneista keskuksista, mikä kattaa yli 60 prosenttia yksiköistä useimmissa maissa (katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko TDI-7).Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko HSR-2.
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa ca.¤440¤000 personer i¤behandling, hvorav 40¤% for første gang.
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
til ventetidene, som varierer avhengig av behandlingsform (se under).
18 prosenttia kokaiinia(13
De fleste av dem ble tatt inn i¤spesialiserte behandlingstiltak, og bare noen få land rapporterte om behandling hos allmennleger eller i¤lavterskeltilbud.
Korvaushoitoa tarjotaan yhä enemmän myös vankiloissa (17).
Ved inntak til behandling oppga over halvparten (53¤%) opioider, hovedsakelig heroin, som primærrusmiddel, mens cannabis og kokain var primærrusmiddel for henholdsvis 22¤% og 18¤% (13).
Opioidikorvaushoitoa on on oma-aloitteinen hakeutuminen (36 prosenttia).
Den vanligste veien til behandling er egenhenvisning (36¤%), etterfulgt av henvisninger fra strafferettssystemet (20¤%).
Rikosoikeusjärjestelmä ohjaa hoitoon 20 prosenttia käyttäjistä.
Resten henvises gjennom sosial- eller helsetjenestene eller uformelle nettverk, inklusive familie og venner (14).
Loppujen hoitoonohjaajina toimivat sosiaali- ja terveyspalvelut tai epäviralliset verkostot, myös perhe ja ystävät (14
Selv om dette anslaget nok trenger nærmere presisering, tyder det på at behandlingstilbudet i¤Den europeiske union er relativt høyt.
saatavana kaikissa EU:n jäsenvaltiossa sekä Kroatiassa ja Norjassa (18).
Det viser også hvor mye det har blitt bygget ut siden midten av 1990-tallet, da narkotikapolitikken begynte å¤prioritere bedre tilgjengelighet og lettere tilgang til narkotikabehandling.
Turkissa korvaushoitoa ei ole vielä otettu käyttöön, joskin se on sallittu hoitokeskuksista vuonna 2004 annetussa asetuksessa.
I¤de to siste tiårene har det også vært en solid tilvekst av spesialiserte poliklinikker, oppsøkende tiltak og lavterskeltilbud.
Useimmissa maissa korvaushoidon pääasiallisia tarjoajia ovat erikoistuneet julkiset avohoitokeskukset.
Flere land har bygget ut tilbudet om substitusjonsbehandling ved å¤trekke inn andre instanser, som allmennleger.
Tästä huolimatta omaa vastaanottoa pitävät yleislääkärit ovat yhä merkittävämpiä tällaisen hoidon tarjoajia, usein yhdistetyn hoidon järjestelyissä.
Dette har ført til at det nå er nesten ti ganger så mange som får substitusjonsbehandling i¤Europa som i¤1993¤(12).
Tällaisia palveluntarjoajia on eri tasoilla 13 maassa.
Gjennomsnittsalderen er 31 år, og det er fire ganger flere menn enn kvinner. Førstegangsklienter og kvinnelige klienter er i¤snitt noe yngre.
Avohoitoon hakeutuvat käyttäjät ovat valtaosin nuoria miehiä, joiden keski-ikä on 31 vuotta.
I¤snitt finnes de yngste narkotikaklientene i¤Tsjekkia (26) og de eldste i¤Spania (33)¤(15).
Keskimäärin nuorimmat huumehoidon asiakkaat ovat Tšekissä (26 vuotta) ja vanhimmat Espanjassa (33 vuotta)(15).
Forholdet mellom menn og kvinner er høyest for cannabis- og kokainklienter (henholdsvis 5:1 og 4,8:1) og lavest blant dem som bruker andre sentralstimulerende midler enn kokain (2,2:1).
Miesten määrä on naisiin verrattuna suurin kannabista (5:1) ja kokaiinia (4,8:1) käyttävien asiakkaiden keskuudessa ja pienin muita stimulantteja kuin kokaiinia käyttävien keskuudessa (2,2:1).
Ser man bort fra primærrusmiddel, er kjønnsforskjellene størst i¤Sør-Europa og lavest i¤Nord-Europa (16).
Ensisijaisesta huumeesta riippumatta sukupuolijakaumat ovat suurimmat Etelä-Euroopan maissa ja pienimmät Pohjois-Euroopassa (16).
Prognosene tilsier at antallet eldre narkotikabrukere i¤Europa vil dobles fra 2001 til 2020.
arvioidaan saaneen korvaushoitoa Euroopassa (19).
Dermed vil vi trenge nye tiltak for behandling og pleie som er tilpasset denne økende befolkningsgruppen.
Yhteensä 26 raportoineesta maasta kymmenen maan asiantuntijat arvioivat, ettei näihin hoitomuotoihin tarvitse jonottaa.
I¤et Utvalgt aspekt som EONN publiserer i¤år, granskes utviklingen og årsakene til dette aldringsfenomenet de siste to tiårene.
Neljässä maassa (Italia, Portugali, Tanska ja Tšekki) keskimääräisen jonotusajan arvioitiin olevan alle kuukausi.
Eldre narkotikabrukeres helse og sosiale karakteristika blir også presentert for en gjennomgang av hvilke behov de nå har. Rapporten avsluttes med en oversikt over pågående tiltak for eldre narkotikabrukere og beste praksis i¤medlemsstatene.
Tšekissä on jonotettava ainoastaan metadonihoitoon, koska suurina annoksina käytettävää buprenorfiinia voivat määrätä myös omaa vastaanottoa pitävät yleislääkärit.
Dette Utvalgte aspektet finnes på engelsk i¤trykt utgave og på EONNs nettsted.
Tällöin asiakkaan on tosin maksettava lääkitys itse.
Se figur HSR-2 i¤Statistiske opplysninger 2010.Se tabell TDI-19 i¤Statistiske opplysninger 2010. Se tabell TDI-16 i¤Statistiske opplysninger 2010.Se tabell TDI-10 og TDI-103 i¤Statistiske opplysninger 2010.Se tabell TDI-21 i¤Statistiske opplysninger 2010.
Neljässä muussa maassa (Unkari, Romania, Suomi ja Norja) arvioitu jonotusaika vaihtelee yhden ja kuuden kuukauden välillä, kun taas kolmessa muussa maassa (Bulgaria, Kreikka ja Puola) se on yli vuoden.
Kapittel 2: Narkotikatiltak i Europa – en oversikt tildekke store regionale variasjoner.
Kansallisissa jonotusajoissa voi kuitenkin olla huomattavaa alueellista vaihtelua.
I¤Irland varierer f.eks. gjennomsnittlig ventetid for substitusjonsbehandling fra under 3,5 måneder i¤Dublin til 18 måneder i¤den sørøstlige delen (Comptroller and Auditor General, 2009).
Esimerkiksi Irlannissa jonotusaika korvaushoitoon vaihtelee 3,5 kuukaudesta (Dublin) 18 kuukauteen (Kaakkois-Irlanti) (Comptroller ja Auditor General, 2009).
Eksperter fra fire land kunne ikke legge fram noe anslag over ventetid.
Neljän maan asiantuntijat eivät osanneet arvioida jonotusajan pituutta.
De to viktigste polikliniske behandlingsformene i¤Europa er psykososiale tiltak og substitusjonsbehandling med opioider.
Euroopassa huumeongelmien avohoidossa käytetään pääasiassa psykososiaalisia toimenpiteitä ja opioidikorvaushoitoa.
Opioidbrukere får ofte en kombinasjon av disse behandlingsformene.
Opioidikäyttäjien osalta niitä käytetään usein yhdessä.
De psykososiale tiltakene består i¤støtte til brukerne i¤deres innsats for å¤håndtere og overvinne sine rusproblemer.
Psykososiaalisissa toimenpiteissä käyttäjille tarjotaan tukea heidän yrittäessään hallita ja voittaa huumeongelmansa.
Tiltakene omfatter rådgivning, motivasjonsforsterkende terapi, kognitiv atferdsterapi, case-management, gruppe- og familieterapi og tilbakefallsforebygging.
Toimiin kuuluvat neuvonta, motivointi, kognitiivinen käyttäytymisterapia, tapauskohtaiset ratkaisut, ryhmä- ja perheterapia sekä uudelleen sortumisen ehkäisy.
Avhengig av land blir tiltakene iverksatt av offentlige eller private institusjoner.
Kunkin maan tilanteen mukaan näitä hoitomuotoja tarjoavat enimmäkseen julkiset hoitolaitokset tai kansalaisjärjestöt.
I¤2008 anslo eksperter fra ni av de 27 rapporterende landene at det ikke er ventetid for denne typen behandling.
Vuonna 2008 raportoineista 27 maasta yhdeksän maan asiantuntijat arvioivat, ettei näihin hoitomuotoihin tarvitse jonottaa.
I¤ti andre land anslo de nasjonale ekspertene at ventetiden i¤snitt ikke var over én måned. I¤Norge er gjennomsnittlig ventetid anslått til ti uker, mens Danmark har lovfestet behandling innen 14 dager.
Kymmenen muun maan kansalliset asiantuntijat arvioivat, että keskimääräiset jonotusajat ovat noin kuukauden mittaisia.
Eksperter fra sju land kunne ikke legge fram noe tidsanslag.
Seitsemän maan asiantuntijat eivät osanneet arvioida jonotusajan pituutta.
Det finnes data tilgjengelig om ca.
Korvaushoito on vallitseva opioidien käyttäjien hoitomuoto Euroopassa.
42¤000¤narkotikabrukere som ble innlagt til narkotikabehandling i¤døgninstitusjoner i¤Europa i¤2008.
Vuonna 2008 saatujen ilmoitusten perusteella Euroopassa noin 42000 henkilöä eli yksi kymmenestä hoidon aloittaneesta huumeidenkäyttäjästä on aloittanut laitoshoidon.
Over halvparten av dem rapporterte å¤ha opioider som primærrusmiddel (57¤%), mens de fleste andre klientene primært brukte cannabis (13¤%), andre sentralstimulerende midler enn kokain (13¤%) eller kokain (7¤%).
Yli puolet heistä mainitsi opioidit ensisijaiseksi huumeekseen (57 prosenttia), ja muut taas useimmiten kannabiksen (13 prosenttia), muut stimulantit kuin kokaiinin (13 prosenttia) ja kokaiinin (7 prosenttia).
I¤døgninstitusjonene er klientene hovedsakelig unge menn.
Useimmat laitoshoidon asiakkaat ovat nuoria, keskimäärin
Se ”Hjelp til narkotikabrukere i¤fengsel”, s.
Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko TDI-19.Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko TDI-16.Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukot TDI-10 ja TDI-103.Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko TDI-21.Ks. ”Huumeidenkäyttäjille annettava tuki vankiloissa”, s.
37.Se tabell HSR-1 og HSR-2 Statistiske opplysninger 2009.Se tabell HSR-3 i¤Statistiske opplysninger 2010.
40.Katso vuoden 2009 tilastotiedotteen taulukot HSR-1 ja HSR-2.Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko HSR-3.
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa narkotikabrukere.
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa
Nesten alle retningslinjene retter seg mot behandlingspersonell (58) og tjenesteytere (52), og nærmere halvparten mot helseplanleggere (25).
Viimeaikaisten kehitysten mukaan hoidon laatua koskevat ohjeistukset on otettu käyttöön kuudessa maassa, ja Kyproksella, Turkissa ja Norjassa on hiljattain julkaistu vastaavat ohjeistukset.
Portugal er det eneste landet som rapporterer om retningslinjer for klienten, mens Danmark rapporterer om retningslinjer for beslutningstakere.
Kymmenessä maassa on hyväksytty uusia strategia-asiakirjoja, joista jotkin sisältävät laadunvarmistusjärjestelmiä.
Behandlere var involvert i¤arbeidet på retningslinjene i¤17 land, andre fagpersoner i¤fire land.
Puolassa ja Slovakiassa on lisäksi otettu käyttöön hoitolaitosten hyväksymisperusteet ja Slovakiassa ISO 9001 -sertifiointi.
Dessuten deltok forskere i¤ni land, beslutningstakere i¤tre land og klienter i¤ett. Mer informasjon om nasjonale retningslinjer for behandling finnes på EONN-portalen for beste praksis.
Neljässä maassa, Alankomaissa, Latviassa, Romaniassa ja Virossa, tutkitaan parhaillaan palvelun laadun epätasaisuutta koko hoitojärjestelmän laajuudelta.
De fleste landene i¤Europa har nå iverksatt tiltak for å¤kvalitetssikre narkotikabehandlingen.
Laitoshoito edellyttää, että asiakkaat yöpyvät hoitolaitoksessa useista viikoista useisiin kuukausiin.
I¤den senere tid har seks land innført retningslinjer for behandlingskvalitet, mens Kypros, Tyrkia og Norge nylig har offentliggjort slike retningslinjer.
Monissa tapauksissa hoito-ohjelmien tavoitteena on opettaa asiakas pidättäytymään huumeiden käytöstä eikä korvaushoitoa sallita.
Ti land har vedtatt nye strategidokumenter, noen sammen med en akkrediteringsordning. Polen og Slovakia har også innført akkrediteringskriterier for behandlingssentre.
Huumevieroitus on lyhytkestoinen lääkärin valvoma toimenpide, jonka tavoitteena on auttaa potilasta selviämään kroonisen huumeidenkäytön aiheuttamista vieroitusoireista.
Slovakia har også innført krav om ISO 9001-sertifisering.
Se on yleensä ennakkoedellytys pitkäaikaisen, huumeista pidättäytymiseen perustuvan laitoshoidon aloittamiselle.
Fire land, Estland, Latvia, Nederland og Romania, undersøker hvilke forskjeller som finnes i¤kvaliteten på tjenestene i¤deres behandlingssystem.
Vieroitushoitoa tarjotaan yleensä muttei yksinomaan laitoshoitona sairaaloissa, erikoistuneissa hoitokeskuksissa tai laitoksissa, joissa on lääketieteellinen tai psykiatrinen osasto.
Forebygging og reduksjon av narkotikarelaterte skader er et folkehelsepolitisk mål i¤alle medlemsstatene så vel som i¤EUs narkotikastrategi¤(21).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on pitkä historia terveydenhoitojärjestelmän arvioinnissa ja yksi laajimmista laadun valvontaan ja parantamiseen tarkoitetuista keinovalikoimasta.
Slike tiltak rapporteres å¤være tilgjengelig i¤alle land unntatt Tyrkia.
Tähän sisältyy nyt myös asiakirja, joka koskee huumehoidon kliinistä hallintaa (NTA, 2009).
Selv om det er store forskjeller i¤omfanget av og nivået på tjenestene (se kapittel 6 og 7), er den generelle trenden i¤Europa at de skadereduserende tiltakene bygges ut og konsolideres.
Asiakirjassa määritetään vastuiden ja velvollisuuksien lisäksi myös laadun parantaminen, riskinhallintaperiaatteet sekä puutteellisen toiminnan tunnistamiseen ja parantamiseen tähtäävät menetelmät.
Storbritannia har lang tradisjon for å¤vurdere helsesystemet og omfattende virkemidler for å¤overvåke og forbedre behandlingskvaliteten.
Asiakkaille tarjotaan majoitus ja yksilöllisesti järjestettyä psykososiaalista hoitoa, minkä lisäksi he osallistuvat yhteiskuntaan kuntouttamiseen tähtäävään toimintaan.
Dette er nå utvidet med et dokument om klinisk styring i¤narkotikabehandlingen (NTA, 2009) som fastsetter ansvars- og rapporteringslinjer, kvalitetsforbedring, retningslinjer for risikohåndtering og prosedyrer for å¤identifisere og korrigere dårlige resultater.
Tässä yhteydessä käytetään usein terapeuttista yhteisöpohjaista lähestymistapaa. Laitoshoitoa annetaan myös psykiatrisissa sairaaloissa, erityisesti asiakkaille, joilla on samanaikaisia psykiatrisia häiriöitä.
En studie bestilt av EONN identifiserte 60¤nasjonale retningslinjer for behandling i¤17¤av de 22¤rapporterende landene i¤Europa.
EMCDDA:n tilaama tutkimus osoitti, että 22 raportoivasta Euroopan maasta 17:ssä on yhteensä 60 kansallista hoito-ohjeistusta.
Behandlingsformene som oftest var omfattet av retningslinjene var: psykososial behandling (29), substitusjonsbehandling med opioider (28) og avrusning (22).
Ohjeistusten kattamat hoitomuodot olivat useimmiten psykososiaalinen hoito (29), opioidikorvaushoito (28) ja vieroitushoito (22).
Land med mange klienter i¤substitusjonsbehandling med opioider synes oftere å¤ha utviklet retningslinjer for de ulike behandlingsformene.
Näyttää siltä, että maissa, joissa on paljon opioidikorvaushoitopotilaita, todennäköisesti kehitetään kutakin hoitomuotoa koskevia ohjeistuksia.
Gjennom 16 kapitler forfattet av over 50 europeiske og internasjonale eksperter, gir denne monografien en omfattende oversikt over feltet skadereduksjon.
Seitsemäntoista maata ilmoitti erityisesti opioidien käyttäjien hoitoa koskevista ohjeistuksista.
Den første delen av monografien tar for seg utviklingen og spredningen av skadereduksjon og behandler begrepet fra forskjellige vinkler – fra internasjonale organisasjoner, forskere og brukerne selv.
Viidessä maassa on ohjeistus eri aineiden käyttäjien hoitoon. Saksassa ja Unkarissa taas on ohjeistukset amfetamiinin ja kannabiksen käytöstä aiheutuneiden ongelmien hoitoon.
Del II er viet dagens kunnskapsgrunnlag og konsekvenser og illustrerer hvordan begrepet nå er utvidet til å¤omfatte et bredt spekter av atferd og skader, inklusive skader relatert til bruk av alkohol, tobakk og rekreasjonsbruk av narkotika.
Kymmenen maan ohjeistuksissa käsitellään pitkäaikaisia ongelmakäyttäjiä, ja yhdeksässä maassa on laadittu ohjeita nuorten huumeidenkäyttäjien hoitoon.
Den siste delen ser på utfordringer og nye tiltak og behovet for å¤integrere og tilpasse intervensjonene til individuelle behov og samfunnets behov.
Kahdeksassa maassa ohjeistuksissa käsitellään myös huumeiden käytön seurannaisongelmia.
Denne publikasjonen finnes på engelsk i¤trykt utgave og på EONNs nettsted.
Viiden maan asiantuntijat eivät arvioineet jonotusaikaa.
Sytten land rapporterer å¤ha spesifikke retningslinjer for behandling av opioidbrukere.
Lähes kaikki ohjeistukset on tarkoitettu hoitohenkilökunnalle (58) ja palveluntarjoajille (52) ja noin puolet terveydenhoidon suunnittelijoille (25).
Fem land har retningslinjer som tilsikter ulike stoffer, mens Ungarn og Tyskland har retningslinjer for behandling av pasienter med forstyrrelser relatert til amfetamin- og cannabisbruk.
Portugali on ainoa maa, joka ilmoitti asiakkaille tarkoitetusta ohjeistuksesta, ja Tanska puolestaan ilmoittaa suunnanneensa ohjeistuksia myös poliittisille päätöksentekijöille.
Ti land har retningslinjer for pasienter som har et langvarig problembruk, og ni har utarbeidet retningslinjer for unge
Työhön osallistui myös tutkijoita yhdeksässä maassa, poliittisia päätöksentekijöitä kolmessa ja asiakkaita yhdessä.
Sosial eksklusjon og reintegrasjon
Haittojen vähentäminen
Sosial reintegrasjon er anerkjent som en vesentlig komponent i¤enhver omfattende narkotikastrategi. Det kan implementeres på ethvert stadium i¤en brukers liv og i¤forskjellige miljøer og innebærer kapasitetsbygging, styrking av sosiale ferdigheter, tiltak for å¤tilrettelegge for arbeid så vel som sikre bolig eller forbedre boligsituasjonen.
Huumausaineiden aiheuttamien haittojen ehkäisy ja vähentäminen on kansanterveydellinen tavoite kaikissa jäsenvaltioissa sekä EU:n huumausainestrategiassa ja toimintasuunnitelmassa neulojen ja ruiskujen jakamista, kondomin käyttöön kannustamista suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa, tartuntatautien testausta ja neuvontaa, lääkehoitoa retroviruksia vastaan sekä virushepatiitin hoitoa.
I¤praksis kan reintegrasjonsprogrammer tilby yrkesveiledning, utplassering i¤arbeidslivet og bostøtte.
Näitä palveluja annetaan yleensä matalan kynnyksen keskuksissa.
Fengselsbaserte tiltak, som har betydning for tilbakefall og gjentakelsesfare, kan sette de innsatte i¤kontakt med boligkontoret og det sosiale støtteapparatet som forberedelse på løslatelsen.
Haittojen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet, joiden tavoitteena on vähentää huumekuolemia, ovat kuitenkin harvinaisia (22), joskin tietoisuus tällaisten toimenpiteiden tarpeesta on kasvanut.
Generelt vil resultatet av tiltak som tar sikte på sosial reintegrasjon være avhengig av et effektivt samarbeid mellom helseinstitusjoner og institusjoner innen sosialomsorgen.
Uusia aloitteita tällä alalla ovat esimerkiksi varhaiset varoitukset tai hälytykset aineista, joihin liittyy erityisen suuria riskejä (23).
De fleste landene i¤Europa har et spekter av helse- og sosiale tjenester som kommer i¤tillegg, inklusive tjenester som anbefales av WHO, UNODC og UNAIDS (2009), som en del av “pakken” for å¤forebygge HIV blant sprøytebrukere.
Esimerkiksi Tšekissä kaikkiin matalan kynnyksen hoitolaitoksiin ilmoitettiin vuonna 2009 siitä, että paikallisille huumemarkkinoille oli mahdollisesti tullut saataville fentanyyliä.
Mange av disse tjenestene tilbys i¤lavterskeltilbud.
Näitä toimia on ilmoitettu olevan saatavana kaikissa maissa Turkkia lukuun ottamatta.
Det finnes imidlertid få skadereduserende tiltak som tar sikte på å¤forebygge narkotikainduserte dødsfall (22), selv om behovet for slike tiltak i¤stadig større grad er blitt klart.
Vaikka palvelutarjonnan valikoimassa ja määrässä on tuntuvia eroja (ks. luvut 6 ja 7), Euroopassa on yleisenä suuntauksena haittoja vähentävien toimenpiteiden lisäys ja vakiinnuttaminen.
Blant nye initiativer her kan nevnes ordninger for tidlig varsling eller alarm om stoffer som er forbundet med forhøyet risiko (23).
Monet maat, esimerkiksi Belgia, Luxemburg, Ranska ja Unkari, ovat ilmoittaneet vankiloissa tehtävistä tutkimuksista ja valvontakampanjoista.
For eksempel ble alle lavterskeltiltak i¤Tsjekkia varslet i¤2009 om en mulig forekomst av fentanyl på det lokale narkotikamarkedet.
Useimmat maat tarjoavat laaja-alaisia terveydenhuollon ja sosiaalialan, myös WHO:n, UNODC:n ja UNAIDSin (2009) suosittelemia palveluita osana HI-viruksen leviämisen estämiseen suonensisäisten huumeiden käyttäjille suunnattua kokonaispakettia.
Selv om det ikke finnes noen direkte årsakssammenheng mellom de mer problematiske formene for narkotikabruk og sosial eksklusjon, opptrer de ofte sammen.
EMCDDA:n uusi monografia haittojen vähentämisestä
Data viser at 9¤% av klientene som ble inntatt til poliklinisk narkotikabehandling i¤2008 var hjemløse, og ca.
Haittojen vähentämiseen tähtäävien toimien painopiste ulottuu nyt HIV/AIDS-epidemiaa laajemmalle: tavoitteena on kattaa huumeidenkäyttäjien terveydelliset ja sosiaaliset tarpeet.
13¤%¤av dem som ble innlagt for behandling. Ca.
Erityisesti tämä koskee sosiaalisesti syrjäytyneitä.
40¤% av alle klienter som ble inntatt til behandling, enten det var som dagpasienter eller døgnpasienter, hadde ikke fullført videregående skole, og 47¤% av klientene som ble inntatt i¤det polikliniske behandlingsapparatet og 71¤% av døgnpasientene rapporterte å¤være arbeidsledige eller ikke yrkesaktive¤(24).
Haittojen vähentämisen liittäminen huumeongelmia koskeviin toimenpiteisiin on myös edistänyt huumeongelmaa koskevien tietojen keruuta. Kansalliset palvelurekisterit ja tutkimukset palveluiden laadusta (Tšekki, Saksa, Irlanti ja Suomi) sekä asiakastutkimukset (Viro, Liettua, Luxemburg ja Unkari) tarjoavat tarkempaa tietoa palveluiden tarjoamisesta ja käyttäjien tarpeista.