pere/sami_parallel huggingface dataset:
På denne måten er naturkapital blitt byttet mot fysisk og tilvirket kapital, men regnskapssystemer for å sjekke om verdien av de nye tjenestene balanserer verdien av de utarmede tjenestene mangler fortsatt.
Näin luontopääomaa on vaihdettu fyysiseen ja tuotannoliseen pääomaan, muttei ole tilinpitojärjestelmiä, joila tarkistettaisiin, onko uusien palveluiden arvo tasapainossa köyhdytettyjen palvelujen arvon kanssa.
Økonomiske virkninger varierer over forskjellige nivåer, fra de på lokale økonomier (for eksempel fiskerier), europeisk nivå (når helårlige jordbærforsyninger sør-nord konkurrerer med våtmarker om vann) og global helse (økt risiko for fugleinfluensapandemi på grunn av forringelse av våtmarkshabitater langs trekkruter). Slike virkninger registreres ikke i regnskapsføring.
Taloudeliset vaikutukset näkyvät eri skaaloissa kuten paikaliset taloudet(esimerkiksi kalastuskunnat), Euroopan taso(kun ympärivuotinen mansikan tarjonta etelästä pohjoiseen kilpailee vedestä kosteikkojen kanssa) ja globaali terveys (lintuinfluenssapandemian lisääntynyt riski siksi, että muuttoreittien varrela kosteikkojen elinympäristöt ovat huononneet).
Et bredere argument for å gå over til langsiktig utvikling basert på naturkapitalforvaltning, er at dagens dårlige styring av naturressurser forskyver risikoer til framtidige generasjoner.
Nämä vaikutukset ovat usein keskittyneet kehitysmaihin ja niiden hillitseminen sekä niihin sopeutuminen tulee olemaan vaikeaa.
Miljøkonsekvenser, som klimaendringer, tap av biologisk mangfold og forringelse av økosystemer, har jevnt og trutt bygget seg opp som resultat av tiår med overforbruk og underinvestering i vedlikehold av og erstatning for ressurser.
Lisäksi luontopääoman omistusoikeudet ovat usein etenkin kehitysmaissa määrittelemättä, ja luontopääoman heikkenemisen suhteellinen näkymättömyys johtaa muun muassa kasautuneiden "velkojen" siirtämiseen eteenpäin tuleville sukupolville.
•Fisk: Fisk regnskapsføres bare som primærproduksjon ved 1 % av EUs totale BNP, med en nedadgående trend.
•Kalat: ovat mukana tilinpidossa vain perustuotannon osalta. Osuus on yksi prosentti EU:n bkt:stä ja trendi on laskeva.
Bredere målinger av forskjellig bruk av fisk over hele den økonomiske kjede – næringsmiddelforedling, detaljister, matforsyninger og matlagre og forbrukere – fastsetter de sanne gevinster for samfunnet til mange ganger den konvensjonelle BNP-andelen.
Koko talouden ketjun mitalta kalojen käytön – elintarvikkeiden jalostus, vähittäiskauppa, logistiikka ja kuluttajat – kattavampi mittaaminen osoittaisi yhteiskunnan todeliset hyödyt monta kertaa suuremmiksi kuin perinteisen bkt:n osuus.
Utarming av fiskebestander er ofte forårsaket av overbeskatning i forhold til regenerasjonskapasitet, og bestandsrestitusjon begrenses av belastninger (klimaendringer, utslipp) som utnytter det marine økosystem som ”avfallsbøtte”, eller lagring.
Kalakantojen hiipuminen johtuu usein liialisesta pyynnistä uusiutumiskykyyn verrattuna. Kannan elpymistä rajoittavat paineet(ilmastonmuutos, päästöt), jotka hyödyntävät meriekosysteemiä nieluna.
Regnskapsføring for gevinstene fra marine økosystemer og tjenestene de yter for alle økonomiske aktører mangler i konvensjonelle regnskap.
Tilinpito kaikkien talouden toimijoiden meriekosysteemeistä ja palveluista saamista hyödyistä puuttuu tavanomaisesta tilinpidosta.
Disse miljøkonsekvensene, ofte konsentrert i utviklingsland, vil være vanskelige å skadebegrense, døyve eller tilpasse seg til.
Esimerkiksi vesipolitiikan puitedirektiivin ytimenä on tarkoitus suojella akvaattisia ja terrestrisiä ekosysteemejä.
Dessuten er ofte eiendomsrett til naturkapital udefinert, særlig i utviklingsland, og den relative usynlighet ved forringelsen av naturkapital fører blant annet til en overlevering av oppsamlet ”gjeld” til framtidige generasjoner.
Kun tehdään ehdotuksia vuoden 2010 jälkeiseksi monimuotoisuuspolitiikaksi, ovat ekosysteemien moniulotteiset hyödyt tunnistavat lähestymistavat keskeisessä asemassa ja ne alkavat saada suosiota myös meri-, merenkulku, maatalous- ja metsäsektoreilla.
•Olje: Olje er kilden til nesten alle organiske kjemikalier i dagligdagse produkter og tjenester.
•Öljy: on lähes kaikkien päivittäisiin tuotteisiin ja palveluihin sisältyvien orgaanisten kemikaalien lähde.
Det er også den primære kilden til miljøvirkninger på økosystemer og mennesker – forurensning, kontaminasjon, oppvarming av klimaet.
Se on myös tärkein ekosysteemeihin ja ihmisiin kohdistuvien ympäristövaikutusten lähde – saasteet, pilaantuminen, ilmaston lämpeneminen.
Den senere tids oljeutslipp i Mexiko-gulfen har rettet sterkt søkelys mot økosystemers sårbarhet, økonomisk velferd, ansvar og kompensasjon.
Äskettäinen öljypäästö Meksikonlahdela toi vahvasti esiin kysymyksiä ekosysteemin haavoittuvuudesta, taloudelisesta hyvinvoinnista, vastuusta ja korvauksista.
Regler for beregning av de virkelige kostnader i slike tilfeller er ikke del av eksisterende regnskapsregimer.
Tälaisten tapausten todelisten kustannusten laskemista koskevat säännöt eivät kuulu nykyisiin tilinpitojärjestelmiin.
I tilleg, i tråd med at det blir knappere med olje og bekymringer om sikkerhet stiger, vender kjemikalieindustrien seg i større og større grad mot biomasse for å dekke sine behov.
Samaa tahtia kuin öljy vähenee ja huoli turvalisuudesta kasvaa, kemianteolisuus käyttää yhä enemmän biomassaa.
Dette skaper konflikter om arealbruk, økt belastning på landbruksrelaterte økosystemer, og understreker behovet for regnskapsregimer for å understøtte diskusjoner om vekselvirkningene som er uløselig knyttet til løsning av slike konflikter.
Tämä aiheuttaa maankäytön konflikteja, lisää painetta maatalouden ekosysteemeile ja vaatii tilinpitojärjestelmiä, joila tuetaan keskustelua kyseisenlaisten ristiriitojen ratkaisemiseen luonnostaan kuuluvista kompromisseista.
Økosystembaserte tilnærminger gir sammenheng og konsekvens i måten å forvalte eksisterende og forventet etterspørsel etter ikkefornybare og fornybare ressurser i Europa på, og gir anledning til å unngå ytterligere overforbruk av naturkapital.
Kun luonnonvarojen yhdennetty hallinta tulee tärkeämmäksi, edellyttää kilpailu resursseista entistä enemmän kompromisseja.
Særlig land- og vannressurser gir levedyktige utgangspunkter for å styrke integrerte økosystembaserte tilnærminger til ressursforvaltning.
Tämä luo tarpeen tilinpitomenetelmille, jotka tekevät läpinäkyviksi ekosysteemien käytön ja ylläpidon kaikki kustannukset ja hyödyt.
Rammedirektivet for vann, for eksempel, har i sin kjerne som mål å verne økosystemer – akvatiske og terrestriske.
Tämä koskee erityisesti kattavia maa- ja vesivarojen tilinpitomenetelmiä.
Fremtidig miljøpolitikk: noen re g miljøpolitikk: noen refleksjoner f le k s j on er for forslag til post-2010 politikk for biologisk mangfold og er i ferd med å vinne vei i marine og maritime sektorer, så vel som i landbruks- og skogbrukssektorer.
Joitakin ajatuksia tu jatuksia tulevista ympäristöprioriteeteista levista ympäristöprioriteeteista
gevinster av ressursutnyttelse.
Paljon voidaan silti saada aikaan tekemällä uudenlaisia kyselyitä olemassa olevista tilinpidoista.
Å redusere disse årsaker vil kreve samarbeid på tvers av flere felt og bransjer for å levere konsekvente, kostnadseffektive resultater som håndterer vekselvirkningene og bidrar til en grønnere økonomi.
Yksi esimerkki on kysymys siitä, mitkä ovat yhteiskunnan todelliset maataloudesta, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevat luonnon tuottamat hyödyt.
Behovet for å integrere hensyn til miljøproblematikk i sektoraktiviteter og andre politiske felt har vært anerkjent lenge – og
Tällä hetkellä hyödyksi arvioidaan kolme prosenttia bkt:stä (niiltä osin kuin hyöty on hinnoiteltu), mutta hyötyä syntyy kautta koko talouden moninkertaisesti.
24 forsøkt, eksempelvis i EUs Cardiff integreringsprosess siden 1998 (
tästä pyrkimyksestä on EU:n Cardiffin yhdentymisprosessi vuodesta 1998 (24).
Dette skaper et behov for regnskapsteknikker – særlig inkludert omfattende regnskap for land- og vannressurser – som til fulle synliggjør de fulle kostnader og gevinster ved bruk og vedlikehold av økosystemer.
Sen tuloksena monissa EU-tason toimissa otetaan erityisesti huomioon ympäristönäkökohdat jossain määrin.
Som resultat av dette, er mange politiske retningslinjer på EU-nivå til en viss grad utformet slik at de tar miljørelaterte overveielser med i betraktning; for eksempel EUs felles transportpolitikk og EUs felles landbrukspolitikk, der sektorvise rapporteringsinitiativer som Transport- og miljørapporteringsmekanismen (TERM), Energi- og miljørapporteringsmekanismen og Indikatorrapportering om integreringen av miljøoverveielser i landbrukspolitikk (IRENA) er veletablerte. I framtida kan det bli ytterligere gevinst fra integrert analyse av miljørelaterte, økonomiske og sosiale virkninger, vekselvirkninger, kostnader og de politiske tiltaks virkningsgrad gjennom bredere bruk av etablerte miljøregnskapsteknikker.
Esimerkkeinä ovat yhteinen liikennepolitiikka ja yhteinen maatalouspolitiikka, joiden sektorikohtaiset raportoinnit ovat vakiintuneet: liikenteen ympäristöraportointijärjestelmä (TERM), energian ja ympäristön raportointijärjestelmä sekä indikaattoriraportointi ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä maatalouspolitiikkaan (IRENA), Tulevaisuudessa ne saisivat lisähyötyä ympäristöllisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten, kompromissien, kustannusten ja politiikan tehokkuuden yhdennetystä analyysistä, joka hyödyntäisi laajasti hyväksyttyjä ympäristön tilinpitotekniikoita.
I tillegg pågår nå arbeidet med å fastsette avgjørende terskler for ressursbruk og utvikling av økosystemregnskapsføring, økosystemtjeneste-indikatorer og økosystemvurderinger i Europa og globalt.
Lisäksi resurssien käytön kriittisten kynnysten tunnistaminen ja ekosysteemitilinpidon, ekosysteemipalvelujen indikaattorien ja ekosysteemiarviointien kehittäminen ovat käynnissä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti.
Eksempler på slike initiativer er “The Economics of Ecosystems and Biodiversity” – TEEB (Økosystemenes og det biologiske mangfolds økonomi), FNs revidering av Integrert miljø- og økonomiregnskap
Esimerkkejä tällaisista aloitteista ovat ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden talousoppi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), Yhdistyneiden kansakuntien yhdennetty ympäristön ja talouden tilinpito (SEEA) (21) (22), ympäristötilinpidon eurooppalainen strategia (23) sekä ekosysteemien tilinpitoon liittyvä työ
Videre er det en rekke sammenhenger mellom forskjellige miljøproblemer så vel som sammenhenger mellom miljørelaterte og sosioøkonomiske aktiviteter (se særlig Kapittel 6) som går lenger enn enkeltstående årsak-virkningsforhold.
Lisäksi ympäristökysymysten välillä on monia yhteyksiä ja samoin linkkejä on ympäristötoimien ja sosiaalis-taloudellisen toiminnan välillä (katso erityisesti luku 6). Nämä yhteydet ja linkit ovat enemmän kuin yksittäisiä syy-seuraussuhteita.
Ofte er det en kombinasjon av aktiviteter som forverrer miljøproblemer: dette erkjennes eksempelvis i sammenheng med klimagassutslipp, som stammer fra et bredt spekter av aktiviteter forbundet med forskjellige bransjer, og ikke alle regnskapsføres i overvåknings- og kvotehandelssystemene.
Usein useiden toimintojen yhdistyminen laajentaa ympäristöongelmaa. Tämä on helposti havaittavissa esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöissä, jotka johtuvat laajasta joukosta sektorikohtaisia toimia, joista kaikki eivät ole mukana seurannassa ja päästökauppajärjestelmissä.
22), Europa-strategien for miljøregnskap (
Yhtenäisemmät toimet politiikan eri aloilla voivat auttaa talouden vihertymisessä
) ( europeiske miljøbyråets arbeid med økosystemregnskap.
Ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja ilman laadun parantamisen sivuhyödyt ovat yksi esimerkki (luku 2).
Flere integrerte tiltak på tvers av forskjellige politiske felt kan bidra til en grønnere økonomi
Esimerkkinä tästä on kunnianhimoisten biopolttoainetavoitteiden asettaminen, mikä voi auttaa ilmastonmuutoksen torjunnassa mutta lisää luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvaa painetta (luku 6).
Miljøpolitikk har primært påvirket produksjonsprosesser og vernet menneskelig helse.
Ympäristöpolitiikat ovat ensisijaisesti vaikuttaneet tuotantoprosesseihin ja suojelleet ihmisten terveyttä.
Den tar derfor bare delvis opp dagens systemiske risikoer.
Siksi ne vain osittain käsittelevät nykypäivän systeemisiä riskejä.
Dette fordi mange av årsakene til miljøproblemer, som overforbruk av landjord og hav, overgår framgangen som blir gjort (se Kapittel 1).
Tämä johtuu siitä, että monien ympäristöongelmien, kuten maan ja valtamerien liiallisen käytön, syyt peittävät aikaansaadun edistymisen (katso luku 1).
Slike årsaker har ofte sin opprinnelse i mangfoldige kilder og økonomiske aktiviteter som konkurrerer om kortsiktige
Tällaiset syyt ovat usein peräisin monista lähteistä ja taloudellisista toiminnoista, jotka kilpailevat resurssien hyödyntämisen lyhyen aikavälin eduista.
I andre tilfeller er det samspill mellom mangfoldige kilder og økonomiske aktiviteter som enten forverrer eller motvirker hverandres virkninger på miljøet. Samlet sett resulterer de i klynger av miljøbelastninger.
Jo pitkään on tunnustettu tarve sisällyttää ympäristönäkökohdat sektorikohtaiseen toimintaan ja muihin politiikan aloihin.
Å ta opp slike klynger kan gi anledning til mer kostnadseffektive responser. Felles gevinster for skadebegrensning av klimaendringskonsekvenser og forbedringer i luftkvalitet utgjør ett eksempel (Kapittel 2).
Joka tapauksessa jos ympäristöpaineet kattavat useita lähteitä ja taloudellisia toimintoja, on tarpeen varmistaa mahdollisimman pitkälle johdonmukaisuus tavassa, jolla käsittelemme paineita.
I andre tilfeller kan slike klynger innebære fare for at miljøtiltak i én sektor motvirker innsats som foretas i en annen.
Samoista resursseista riippuvaisten sektorikohtaisten toimintalinjojen klusterointi
Fremtidig miljøpolitikk: noen re g miljøpolitikk: noen refleksjoner f le k s j on er mellom skadebegrensning av klimakonsekvenser, redusert avhengighet av fossile brensler, erstatning med fornybare kilder, energieffektivitet og multisektorale energibehov som understøtter utformingen av EUs Klima og energipakke.
Joitakin ajatuksia tu jatuksia tulevista ympäristöprioriteeteista levista ympäristöprioriteeteista
Sammenknytting av sektorvise eller bransjerelaterte politiske retningslinjer som gjelder de samme ressurser har også potensial for bedret konsekvens i håndteringen av felles miljøutfordringer, for å optimalisere gevinstene og unngå utilsiktede konsekvenser.
Edistämässä perustavanlaatuista siirtymistä vihreämpään talouteen Euroopassa tuottaa myös potentiaalia parantaa yhtenäisyyttä ratkaistaessa yhteisiä ympäristöhaasteita tavoitteena mahdollisimman suuri hyöty ja tahattomien seurauksien välttäminen.
Eksempler på å oppnå slik konsekvens eller samsvar omfatter:
Esimerkkejä tällaisen yhtenäisyyden saavuttamisesta ovat:
Å stimulere til en grunnleggende overgang til en grønnere økonomi i Europa
Euroopan talouden vihertyminen voi, kuten jo edellä kerrottiin, auttaa vähentämään lisää ympäristöön kohdistuvia paineita ja vaikutuksia.
Ressurseffektivitet, fellesgoder og økosystemforvaltning� Å bygge på etablert og ny praksis rundt økosystemforvaltning innen miljø- og bransjepolitikk for å sikre en langsiktig levedyktighet og ressurseffektiv bruk av fornybare ressurser i de viktigste sektorer eller bransjer (dvs. landbruk, skogbruk, transport, industri, fiskeri, maritim sektor).
Resurssitehokkuus, julkiset hyödykkeet ja ekosysteemien hoito Ympäristön ja sektorikohtaisten toimintalinjojen ekosysteemien hoidon vakiintuneiden ja uusien käytäntöjen varaan rakentaminen niin, että varmistetaan pääsektoreilla (maatalous, metsätalous, liikenne, teollisuus, kalastus, meri) uusiutuvien resurssien pitkäaikainen elinvoimaisuus ja tehokas käyttö.
Samsvar mellom landbruk, skogbruk, maritim sektor, grønn infrastruktur og territorialforhold� Å utvikle grønn infrastruktur og økologiske nettverk på land og til havs for å sikre langsiktig levedyktighet for Europas terrestriske og maritime økosystemer, de goder og tjenester disse yter og deres fordelingsrelaterte gevinster.
Maa- ja metsätalous, merenkulku, vihreä infrastruktuuri ja alueellinen koheesio Vihreän infrastruktuurin ja ekologisten verkostojen kehittäminen maalla ja merellä niin, että varmistetaan Euroopan terrestristen ja merellisten ekosysteemien pitkäaikainen kestävyys, ekosysteemien tuottamat hyödykkeet ja palvelut sekä ekosysteemien jakaumaan liittyvät hyödyt.
Behovet for en grønn økonomi blir også sterkere i denne perioden som er preget av finans- og økonomikriser.
Vihreän talouden tarve voimistuu myös nykyisen rahoitus- ja talouskriisin johdosta.
Intuitivt kan en lavkonjunktur vurderes som positivt for miljøet: inntekter faller eller vokser langsomt, tilgang til kreditt som muliggjør overforbruk er vanskeligere, og følgelig produserer og forbruker vi mindre, med redusert belastning på miljøet.
Romahtanutta taloutta voidaan intuitiivisesti pitää ympäristön kannalta myönteisenä: tulot laskevat tai kasvavat vain hitaasti, liian kulutuksen mahdollistavien luottojen saanti on vaikeampaa ja siten me tuotamme ja kulutamme vähemmän sekä kevennämme ympäristön kuormitusta.
Stagnerende økonomier er imidlertid ofte ute av stand til å foreta de nødvendige investeringer for å sikre en ansvarlig miljøforvaltning og gir mindre rom for innovasjon og mindre oppmerksomhet mot miljøpolitikk.
Lamaantunut talous ei kuitenkaan yleensä pysty tekemään tarvittavia vastuullisen ympäristöasioiden hoidon varmistavia investointeja. Syntyy vähemmän innovaatioita ja kiinnitetään vähemmän huomiota ympäristöpolitiikkaan.
Det er heller når økonomien kommer tilbake til sin tidligere vekstbane (hvilket den vanligvis gjør), at den også tenderer til å vende tilbake til sitt tidligere mønster med å tære på naturkapital.
Sen sijaan kun talous palaa aiemmalle kasvu-uralle, kuten se yleensä tekee, se yleensä myös palaa aiemman mallin mukaiseen luontopääoman heikentämiseen.
Bærekraftig forbrukt, mat, bolig og mobilitet� Å bringe sammen de tre forbruksområdene som samlet bidrar med mer enn to tredjedeler av de viktigste livsløpsrelaterte miljøbelastninger verden over, fra forbruk i Europa.
Kestävä kulutus, elintarvikkeet, asuminen ja liikkuminen Kokoaa yhteen ne kolme kulutussektoria, jotka yhdessä tuottavat enemmän kuin kaksi kolmasosaa Euroopan kulutuksen merkittävistä maailmanlaajuisista koko elinkaaren aikaisista ympäristöpaineista.
Mer konsekvens og samsvar mellom politiske retningslinjer på tvers av mangfoldige kilder til miljøbelastninger er allerede i ferd med å oppstå – i erkjennelse av innbyrdes sammenhenger, og med sikte på å utvikle kostnadseffektive løsninger.
Näin ollen vihreä talous edellyttää kohdennettuja toimintalinjojen lähestymistapoja upotettuina johdonmukaiseen ja integroituun strategiaan, joka kattaa kysynnän ja tarjonnan näkökulmat sekä koko talouden laajuudelta että sektorien tasolla (25).
Et eksempel er sammenhengene
Esimerkiksi
Grønn økonomi vil kreve målrettete politiske tilnærminger med forankring i en konsekvent, integrert strategi som dekker tilbud og etterspørselsaspekter, både landsomfattende eller sosialøkonomiomfattende, og på sektornivå (25).
Keskinäisten kytkentöjen havaitsemisen myötä ympäristöpaineiden useita lähteitä kattavat johdonmukaisemmat toimintalinjat ovat jo syntymässä ja niillä pyritään kehittämään kustannustehokkaita ratkaisuja.
I denne sammenheng er de sentrale miljøprinsippene føre-var, forebygging, skaderetting ved kilde, og forurenser-betaler, kombinert med en tung kunnskaps- og bevisbase, de mest relevante.
Esimerkiksi keskinäiset yhteydet ilmastonmuutoksen hillinnän, vähentyvän fossiilisista polttoaineista riippuvuuden, uusiutuvien energialähteiden korvaamisen, energiatehokkuuden ja monialaisen energiatarpeen välillä ovat pohjana EU:n ilmasto- ja energiapaketin suunnittelulle.
Disse prinsipper må anvendes på en bredere og mer gjennomført måte.
Tämä osoittaa keskeistä eroa verrattuna tilanteeseen 15–20 vuotta sitten ja on ennakkotapauksena tehokkaammalle yhteistoiminnalle sektorikohtaisten ja ympäristöllisten pyrkimysten välillä.
Skaderetting ved kilde-prinsippet kan maksimeres gjennom dypere integrasjon på tvers av bransjer og sektorer, og ytterligere fremme de mange gevinster av investeringer i grønn teknologi. Investering i eksempelvis energieffektivitet og fornybar energi leverer gevinster til miljøet, sysselsetting, energisikkerhet, energikostnader og kan bidra til bekjempelse av brenselsmangel.
Joitakin ajatuksia tu jatuksia tulevista ympäristöprioriteeteista levista ympäristöprioriteeteista investoinneista energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin on hyötyä ympäristölle, työllisyydelle, energian toimitusvarmuudelle ja kustannuksille ja ne voivat auttaa torjumaan polttoaineen niukkuutta.
Skattereformer varierer fra å fjerne skadelige subsidier og dispensasjoner når det gjelder fossile brensler, fiskeri og landbruk, til å etablere skatter og avgifter og utstede tillatelser til forbruk av naturkapital av avgjørende betydning (som karbon, vann og land) for å understøtte en grønn økonomi.
vastaaminen. Vaihtoehdot ulottuvat fossiilisten polttoaineiden, kalastuksen ja maatalouden haitallisten tukien ja verohelpotusten poistosta aina vihreää taloutta tukevan kriittisen pääoman (kuten hiili, vesi ja maaperä) veropohjan ja lupamenettelyn laajentamiseen saakka.
Forurenser-betaler-prinsippet kan stimulere til utvikling av en grønnere økonomi gjennom skatter som lar markedspriser i fullt monn reflektere kostnadene ved produksjon, forbruk og avfallsdannelse.
Saastuttaja maksaa -periaate voi edistää talouden ympäristöystävällisyyttä veroilla, joiden avulla markkinahinnat saadaan vastaamaan tuotannon, kulutuksen ja jätteiden aiheuttamia kokonaiskustannuksia.
Dette kan oppnås ved større bruk av skattereformer som i tillegg til å fjerne skadelige subsidier, erstatter skjevhetsskapende skatter på økonomiske ”goder” som arbeid og kapital, med mer effektive skatter på økonomiske ”onder”, som forurensning og ineffektivt ressursbruk (27).
Tähän voidaan päästä soveltamalla aiempaa enemmän verouudistusta, joka haitallisten tukien poistamisen lisäksi korvaa talouden kannalta "hyvien", kuten työvoiman ja pääoman, vääristävän verotuksen verottamalla tehokkaammin talouden "pahoja", kuten saastumista ja tehotonta resurssien käyttöä (27).
En annen komponent i overgangen til grønn økonomi er å ta i bruk fullt regnskap for naturkapital – og således å gå videre i forhold til BNP som et mål på økonomisk vekst.
Yksi lisäosa vihreän talouden siirtymävaiheesta on luontopääoman siirtäminen kokonaisuudessaan tilinpitoon, millä ohitetaan bkt talouskasvun mittarina.
Å gjøre dette vil sette samfunn i stand til å registrere den fulle kostnaden for våre livsstiler, synliggjøre skjult ”gjeld” som videresendes til fremtidige generasjoner, avgi eksplisitte tilleggsgevinster, sette søkelys på nye former for økonomisk utvikling og nye arbeidsplasser i en grønn økonomi basert på grønn infrastruktur, og omforme grunnlaget for skatteinntekter og bruken av dem.
Näin annetaan yhteiskunnille mahdollisuus tallentaa elämäntapamme koko hinta, paljastetaan tuleville sukupolville siirtyviä kätkettyjä velkoja, tehdään lisäetuudet näkyviksi, tuodaan esiin uusia keinoja taloudelliseen kehitykseen ja vihreään infrastruktuuriin perustuviin vihreän talouden työpaikkoihin sekä muotoillaan uudelleen verotulojen ja niiden käytön perusta.
I et bredere perspektiv kan “priser”, som tilretteleggingsverktøy for vekselvirkninger, bidra til å forbedre ytterligere framgang i sektoral integrering og ressurseffektivitet, men også til mer grunnleggende å endre atferd hos myndigheter, forretningsliv og borgere i Europa og globalt.
Laajemmasta näkökulmasta katsottuna "hinnat" kompromissien helpottajina voivat auttaa parantamaan eri sektorien integraatiota ja resurssitehokkuutta mutta vielä olennaisempaa on se, että ne voivat muuttaa hallintojen, liike-elämän ja kansalaisten käyttäytymistä niin Euroopassa kuin koko maailmassakin.
For at dette skal skje må det imidlertid – og dette har vært kjent i flere tiår, men sjeldent anvendt – være slik at priser reflekterer ressursers sanne økonomiske, miljømessige og sosiale verdi, i forhold til tilgjengelige erstatninger.
Jo vuosikymmeniä on tiedetty mutta harvoin sovellettu sitä, että tämän toteutumiseksi hintojen tulisi vastata resurssien todellista taloudellista, ympäristöllistä ja yhteiskunnallista arvoa ottaen huomioon käytettävissä olevat korvaavat resurssit.
I praksis betyr å “gå videre i forhold til BNP” å skape målinger eller regnskapsformer som formidler ikke bare hva vi har produsert i løpet av det siste året, men også tilstanden til naturkapitalen som bestemmer hva vi kan produsere på bærekraftig måte nå og i framtida.
Käytännössä "bkt:n ohittamisella" tarkoitetaan sellaisten mittareiden luomista, jotka välittävät tietoa ei vain siitä, mitä olemme tuottaneet viime vuonna, vaan myös luontopääoman tilasta, joka määrittää mitä pystymme tuottamaan kestävällä tavalla nyt ja tulevaisuudessa.
Mer konkret ville slike regnskap omfatte to tilleggsposter, utover nedskrivning av vår menneskeskapte, fysiske kapital: utarmingen av våre ikkefornybare naturressurser og hvor mange inntekter de genererer, og forringelsen av vår økosystemkapital og hvordan vi bør reinvestere for å vedlikeholde nåværende kapasitet for bruk av økosystemtjenester.
Nämä mittarit kattavat erityisesti kaksi uutta asiaa ihmisten luoman fyysisen pääoman poistojen lisäksi: uusiutumattomien luonnonvarojemme ehtyminen ja kuinka paljon tuloa ne tuottavat ja ekosysteemipääomamme heikkeneminen ja miten meidän pitäisi investoida säilyttääksemme ekosysteemipalvelujen nykyisen käyttökapasiteetin.
Bevis for gevinster ved skattereformer har økt i løpet av de senere år.
Näyttö verouudistuksen hyödyistä on lisääntynyt viime vuosina.
Slike gevinster omfatter miljøforbedringer, miljøgevinster, stimuli til økoinnovasjon og mer effektive skattesystemer.
Tällaisia etuja ovat ympäristön parantuminen, työpaikkojen määrän kasvu sekä ekoinnovoinnin ja tehokkaampien verojärjestelmien kannustus.
Undersøkelser påviser disse gevinstene fra moderate miljøskattereformer i flere europeiske land, reformer som er blitt gjennomført i løpet av de siste 20 årene.
Tutkimukset osoittavat hyödyt, joita ovat tuottaneet useissa Euroopan maissa viimeisten 20 vuoden aikana toteutetut vaatimattomat ympäristöverouudistukset.
Et genuint mål for nedskrivning av naturkapital bør regne med de mange funksjoner hos naturlige økosystemer, for å sikre at
Samoin ne osoittavat vakuuttavasti edut lisäuudistuksista, joilla pyritään saavuttamaan EU:n ilmastolliset ja
og ressurseffektivitetsmål (
Vuonna 2008 Tanskassa tuotto oli yli 5 % bkt:stä ja Espanjassa, Liettuassa, Romaniassa ja Latviassa alle 2 % (34).
Mer generelt er det mange multinasjonale selskaper som også gir respons på naturkapitalutfordringen, og erkjenner at en framtidig økonomi må ha midler og muligheter til å forvalte, verdsette og handle med slik kapital (40).
Lisäksi uuden informaatioympäristön on tartuttava vastuullisuuden ja läpinäkyvyyden puutteeseen samoin kuin luottamuksen menetykseen kansalaisten keskuudessa hallinnossa, tieteessä ja liike-elämässä.
Dette kan gjøres gjennom, eksempelvis, anslag over reduksjon i ytelser, etterbedring/nyplanting, forurensningsreduksjon og grønn infrastruktur-restaurering.
Nyt haasteena on parantaa tietopohjaa, jolla tuetaan entistä vastuullisempaa ja osallistavampaa päätöksentekoa.
I tillegg vil et nytt informasjonsmiljø måtte ta opp den utbredte mangel på ansvar, rapporteringspliktighet og gjennomsiktighet – eller innsyn-, og borgeres tapte tillit til myndigheter, vitenskap og forretningsliv.
Tehokkaalle hallinnolle on olennaista tarjota pääsy tietoihin, mutta kiistatta aivan yhtä tärkeää on ottaa ihmiset mukaan kokoamaan tietoa ja jakamaan omaa
Responsene på systemiske sjokk i den senere tid gjenspeiler samfunnets preferanse for kortsiktig krisestyring framfor langsiktig beslutningstaking og handling, mens de på samme tid viser fordelene ved konsekvente og samsvarende, om enn kortsiktige, globale responser når slike risikoer takles.
Vastareaktiot viimeaikaisiin systeemisiin häiriöihin korostavat yhteiskunnan mieltymystä lyhyen aikavälin kriisinhallintaan pitkän tähtäimen päätöksenteon ja toimien sijasta. Samanaikaisesti ovat kuitenkin näkyvissä yhtenäisten, vaikkakin lyhytaikaisten, maailmanlaajuisten vastatoimien edut silloin, kun ollaan tekemisissä tällaisten uhkien kanssa.
Denne erfaring bør ikke komme som en overraskelse, gitt den sterke preferanse for styring som hanskes med kortsiktige overveielser i tråd med den politiske syklus (fra 4 til 7 år) på bekostning av langsiktige utfordringer, selv om det fins eksempler i flere EU-land på strukturer som blir etablert for å overveie langsiktige utfordringer (41).
Kokemuksen ei pitäisi yllättää, koska tiedossa on voimakas taipumus hallintoon, joka käsittelee 4–7 vuoden poliittiseen sykliin sopivia lyhyen aikavälin asioita pitkän aikavälin haasteiden kustannuksella. Useissa EU-maissa on kuitenkin esimerkkejä rakenteista, jotka on perustettu pohtimaan pitkän aikavälin haasteita (41).
En ytterligere refleksjon gjelder å utstyre europeere med kompetansen til å foreta overgangen til en grønn økonomi.
Pohdintojen aiheena on eurooppalaisten varustaminen taidoilla, joilla siirrytään vihreään talouteen.
Utdannelse, forskning og industripolitikk har her roller å spille ved å levere den neste generasjon materialer, teknologi, prosesser og indikatorer (eksempelvis relatert til systemiske risikoer og sårbarhet) som bidrar til å redusere Europas avhengighet av ikkefornybare ressurser, øke ressurseffektivitet på alle områder og fremme økonomisk konkurransedyktighet i tråd med EUs 2020-strategi (15).
Koulutuksella, tutkimuksella ja teollisuuspolitiikalla on tässä oma tehtävänsä tuottamalla seuraavan sukupolven materiaaleja, teknologioita, prosesseja ja indikaattoreita, jotka liittyvät esimerkiksi systeemisiin riskeihin ja haavoittuvuuteen. Se auttaa vähentämään Euroopan riippuvuuksia, lisää resurssitehokkuutta ja parantaa taloudellista kilpailukykyä EU2020 -strategian mukaisesti (15).
Overgangen til en grønnere europeisk økonomi vil bidra til å sikre den langsiktige bærekraft for Europa og dets nabolag, men den vil også kreve holdningsendringer.
Muutos kohti vihreämpää taloutta Euroopassa auttaa varmistamaan pitkän aikavälin kestävyyttä Euroopassa ja sen lähialueilla, mutta muutos edellyttää myös muutoksia asenteissa.
Eksempler inkluderer å fremme bredere deltakelse fra europeernes side i forvaltningen av naturkapital og økosystemtjenester, å skape nye og nyskapende løsninger for å bruke ressurser effektivt, innføre skattereformer, og å inkludere allmennheten gjennom utdannelse og forskjellige former for sosiale media når det gjelder å hanskes med globale problemer, som å oppnå klimamålet på 2 °C. Kimene til framtidige handlinger er sådd: oppgaven som gjenstår er å få dem til å slå rot og vokse.
Esimerkkejä näistä ovat muun muassa eurooppalaisten kannustaminen osallistumaan yleisemmin luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen hoitoon, resurssien tehokkaan käytön uusien ja innovatiivisten ratkaisujen keksiminen, verouudistusten käyttöönotto ja kansalaisten osallistuminen koulutuksen ja eri sosiaalisten medioiden avulla maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseen, esimerkiksi kahden asteen tavoitteen täyttämiseen. Siemenet tuleville toimille ovat olemassa: edessä oleva tehtävän on auttaa niitä juurtumaan ja kukoistamaan.
Andre faktorer inkluderer insitamenter for selskaper som bruker nye økonomiske mekanismer, omskolerer ansatte til å bidra til grønne industrier, og sysselsetter ufaglærte folk som mister jobben fordi produksjonen flytter.
Muita tekijöitä ovat yritysten kannustimet, joissa käytetään uusia rahoitusmekanismeja, nykyisten työntekijöiden uudelleenkoulutus osallistumaan vihreään teollisuuteen sekä sellaisten ammattitaidottomien työntekijöiden työllistäminen, jotka ovat joutuneet muuttamaan kun tuotanto on siirretty uuteen paikkaan.
Et godt eksempel er den europeiske gjenvinningsindustrien, som holder en global markedsandel på 50 % og har økt sysselsettingen med cirka 10 % årlig, for det meste for ufaglærte folk (39).
Hyvä esimerkki on Euroopan kierrätysteollisuus, jolla on 50 % maailman markkinoista ja joka on lisännyt työllisten, lähinnä ammattitaidottomien työntekijöiden, määrää noin kymmenellä prosentilla vuodessa (39).
C) Vurderingen er for en stor del basert på Det europeiske miljøbyrås sett med
C) Arviointi perustuu suurelta osin EEA:n indikaattorijoukkoihin
) Forringelse av jord i Europa skjer raskere, med negative konsekvenser både for menneskelig helse, økosystemer, klimaendringer og økonomien vår.
( huolenaihe suuressa osassa eteläistä Eurooppaa.
Erosjon av jordoverflaten som skyldes vind og vann, ofte i stor grad som et resultat av uhensiktmessig jordbruk, øker i omfang og gir spesielt mye grunn til bekymring i store deler av Sør-Europa (se SOER 2010 tematisk vurdering av jord for flere detaljer).
(Lisätietoja varten katso SOER 2010 Thematic Assessment on Soil.)
) Den nyeste “Annual Environment Policy Review” (EUs årlige miljøpolitiske gjennomgang) vurderer EUs generering og forvaltning av kommunalt avfall som å være ”uklar når det gjelder gjennomsnittlig ytelse og trend, helhetlig problem gjenstår til tross for en del blandet framgang” (dvs. ¨).
) Viimeisin EU:n Ympäristöpoliittinen katsaus arvioi EU:n yhdyskuntajätteen synnyn ja huollon olevan "keskimääräistä tasoa tai kehitys ei ole selvää, yleinen ongelma on edelleen olemassa huolimatta kahtalaisesta edistymisestä".
Ettersom vurderingen som her framlegges fokuserer kun på avfallsdannelse, samsvarer det imidlertid med den negative trend beskrevet i ”Annual Environment Policy Review”.
Kun tässä esitetty arviointi keskittyy vain jätteen syntyyn, se vastaa ympäristöpoliittisessa katsauksessa kuvattua negatiivista kehitystä.
Målene som er satt opp i EUs rammedirektiv for vann må nås innen 2015; de første vurderinger fra medlemsland viser at en stor prosent av vannmasser ikke vil oppnå god økologisk og kjemisk tilstand.
Vesipuitedirektiivissä asetetut tavoitteet tulee saavuttaa vuoteen 2015 mennessä. Ensimmäiset jäsenvaltioiden tekemät arviot osoittavat, ettei suuri osa vesistöistä saavuta hyvää ekologista ja kemiallista tilaa.
IRENA (jorderosjon)SD indicator (Eurostat)EPR, SOER 2010 inkludert CSI 16EPR, SOER 2010 inkludert CSI 17EPR, CSI 18CSI 19, CSI 20CSI 22, CSI 24EPR, CSI 01, CSI 02, CSI 03, CSI 05
IRENA (eroosio)Kestävän kehityksen indikaattori (Eurostat)EPR, SOER 2010 mukaan lukien CSI 16EPR, SOER 2010 mukaan lukien CSI 17EPR, CSI 18CSI 19, CSI 20CSI 22, CSI 24EPR, CSI 01, CSI 02, CSI 03, CSI 05
Grenseoverskridende luftforurensning
Valtioiden rajat ylittävä ilman pilaantuminen
Luftkvalitet i byer og tettsteder
Ilmanlaatu taajamissa
E) I 2008 var de 27 EU-landene mer enn halvveis mot det unilaterale målet
D) Tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu alle kahden
) Disse inkluderer karbondioksid (CO
) Näitä ovat hiilidioksidi (CO
) IAC (Inter Academy Council, en paraplyorganisasjon for verdens med å redusere klimagassutslipp med 20 % i 2020, sammenlignet med 1990.
B) IAC (Inter Academy Council) on vuoden 2010 alkupuolella aloittanut IPCC
vitenskapsakademier) har tidlig i 2010 startet en uavhengig gjennomgang av FNs klimapanels prosesser for ytterligere å styrke kvaliteten på FNs klimapanels rapporter.
-prosessien riippumattoman arvioinnin tarkoituksena vahvistaa edelleen IPCC:n raporttien laatua.
I mellomtida forblir konklusjonene i FNs klimapanels 2007-rapport gyldig. (IAC, 2010. Inter Academy Council Asked to Review Intergovernmental Panel on Climate Change, press release, 10 March 2010).
Sillä aikaa IPCC 2007 -raportin päätelmät ovat edelleen voimassa. (IAC, 2010. Inter Academy Council Asked to Review Intergovernmental Panel on Climate Change, press release, 10 March 2010).
C) Veksten i globale klimagassutslipp steg bratt fra 2000 til 2004 sammenlignet
D) Tässä esitellyt kasvihuonekaasupäästöjen muutokset eivät sisällä maankäytön,
) For den formelle definisjonen, se Konvensjonen om biologisk mangfold.
) Virallinen määritelmä löytyy yleissopimuksesta (Convention of Biological
) Dette kapitlet omhandler biotiske naturressurser, som mat og fibre.
) Tässä luvussa käsitellään bioottisia luonnonvaroja kuten ruoka ja kuidut.
Ikke- fornybare naturressurser, som materialer, metaller og andre mineraler, så vel som vann som ressurs, omhandles i Kapittel 4.
Uusiutumattomia luonnonvaroja kuten materiaalit, metallit ja muut mineraalit sekä vettä luonnonvarana käsitellään luvussa 4.
Datadekning er for alle klimagassutslipp fra arealbruk, omforming av arealbruk og skogbruk (land use, land-use change and forestry – LULUCF), ei heller utslipp fra internasjonal luftfart og internasjonal skipsfart.
Tällaisia mekanismeja ovat puhtaan kehityksen mekanismi (jonka avulla maat hyötyvät kasvihuonekaasupäästöistä maissa, joissa ei ole päästöjen vähentämistavoitteita) sekä yhteistoteutus (jonka avulla maat voivat saada hyvityksiä investoimalla päästöjen vähentämishankkeisiin muiden maiden kanssa).
32 medlemsland i Det europeiske miljøbyrået – med unntak av Hellas og Storbritannia – og Det europeiske miljøbyråets 6 samarbeidsland.
-maata – lukuun ottamatta Kreikkaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa – sekä 6 EEA -yhteistyömaata.
) Skog som er uforstyrret av mennesker, er skog som utviser naturlig nå nasjonale klimagassutslippsmål på, ved markedsbaserte tilnærminger for å gjøre regnskap for skadebegrensningsinnsats som støttes i andre land.
) Euroopan kuuman kesän 2003 on esimerkiksi arvioitu johtaneen 10 miljardin euron taloudellisiin tappioihin viljelylle, karjalle ja metsätaloudelle kuivuuden, kuumuusstressin ja tulipalojen yhteisvaikutuksena.
) Målene er basert på: EC, 2009.
) Päivitetty yhteenvetotaulukko kansallisien sopeutumisstrategioiden kehittämisen edistymisestä on osoitteessa www.eea.europa.eu/themes/climate/national-adaptation-strategies
Direktiv 2009/28/EC fra Europaparlamentet og Rådet, 23. april 2009, om å promotere bruken av fornybare energikilder samt endringer og senere oppheving av direktivene 2001/77/EC og 2003/30/EC.
(D) Ihmisen koskematon metsä on metsä, jossa on luonnonmetsän dynamiikka kuten luontainen lajisto, lahopuun esiintyminen, luonnonmukainen ikärakenne sekä luonnonmukainen uusiutuvuus.
skogdynamikk som naturlig artssammensetning, forekomster av dødt tre, naturlig aldersstruktur og naturlige regenereringsprosesser, i et område som er stort nok til å vedlikeholde dens naturlige trekk og der det ikke har forekommet noen kjent menneskelig inngripen eller der den siste betydelige menneskelige inngrepen var lenge nok siden til at naturlig artssammensetning og naturlige prosesser har kunnet gjenetablere seg.
Alue on riittävän suuri ylläpitämään sen luonnollisia ominaisuuksia eikä alueella tiedetä olleen ihmistoimintaa tai jossa viimeisin merkittävä ihmisen interventio on tapahtunut niin kauan sitten, että luonnollinen lajikoostumus ja prosessit ovat palautuneet.
(Denne definisjonen er basert på Vurdering av skogressurser i tempererte og boreale klimasoner av FNs økonomiske kommisjon for Europa (UNECE) og FNs organisasjon for ernæring og landbruk (FAO)).
(Tämä määritelmän pohjana ovat Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) Puutavarakomitean Lauhkean ja boreaalisen vyöhykkeen metsävarojen arviointi ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO))
) Den varme sommeren i Europa i 2003, for eksempel, er anslått å ha ført til et økonomisk tap på EUR 10 milliarder for landbruk, buskap og skogbruk på grunn av de kombinerte virkninger av tørke, varmebelastning og brann.
E) Luontoarvoiltaan arvokkaaksi (HNV) maatalousmaaksi määritellään ne alueet Euroopassa, joilla maatalous on merkittävä (yleensä määräävä) maankäyttömuoto ja joilla maatalous ylläpitää tai siihen liittyy joko suuri lajien ja luontotyyppien monimuotoisuus tai jonkin Euroopan suojelun
som de områder i Europa der landbruk er en viktig form for arealbruk (ofte det dominerende) og der landbruket understøtter, eller forbindes med, enten et stort mangfold av arter og habitater eller tilstedeværelse av arter det er europeisk opptatthet av å bevare, eller begge deler.
On kuitenkin syytä huomata, että näiden etujen odotetaan olevan todennäköisesti suuremmat vuonna 2030 kuin vuonna 2020, varsinkin koska toimenpiteisiin olisi käytettävissä pidempi määräaika ja energiajärjestelmissä tapahtuu muutoksia.
) Frakoplete subsidier betales ikke på basis av produktvolum, men – eksempelvis – på basis av historiske rettigheter (betalingene mottatt i et referanseår).
) Tuotannosta irrotettua tukea ei makseta tuotannon määrän perusteella vaan esimerkiksi aiemmin päätetyin perustein (viitevuonna saadut maksut).
) Innsamling av data om floras og faunas eksponering for andre kjemikalier (industrikjemikalier, kjemiske plantevernmidler, generelle gifter eller biosider, medisiner) og dens blandinger ville være ønskelig for å utgjøre et grunnlag for vurdering av virkningen av kjemisk forurensning på det biologiske mangfold.
) Tietojen keruu eliöstön altistumisesta muille kemikaaleille (teollisuuskemikaalit, torjunta-aineet, biosidit, lääkkeet) ja niiden seoksille olisi tarpeen perustaksi arvioille kemiallisen saastumisen vaikutuksista luonnon monimuotoisuuteen.
E) I EU produseres mellom 118 og 138 millioner tonn med bioavfall hvert år, hvorav
E) EU:ssa tuotetaan vuosittain 118–138 miljoonaa tonnia biojätettä, joista noin
) En fiskebestand vurderes å være innen sikre biologiske grenser (safe biological limits – SBL), når biomasse av gytende bestand er mer enn omtrent 17 % av ubeskattet bestand.
) Kalakannan katsotaan olevan turvallisten biologisten rajojen sisällä (SBL), jos kutevan kannan biomassa on yli noin 17 %:n hyödyntämättömästä kannasta.
Denne SBL-indikatoren tar ikke større bredde av økosystemsfunksjoner med i betraktningen.
Tämä SBL -indikaattori ei ota ekosysteemin toimintaa laajemmin huomioon.
Mye strengere kriterier er derfor blitt foreslått innenfor rammeverket av EUs rammedirektiv for havstrategi.
Paljon tiukempia kriteerejä on siksi ehdotettu EU:n meristrategiadirektiivin puitteissa.
Referansenivået er ”biomasse av gytende bestand som produserer maksimal bærekraftig ytelse” (Maximum Sustainable Yield –MSY), som tilsvarer omtrent 50 % av en ubeskattet bestand.
Viitetaso on "kutevan kannan biomassa, joka tuottaa mahdollisimman suuren kestävän saaliin (MSY)", mikä vastaa noin 50 prosenttia hyödyntämättömästä kannasta.
En MSY-indikator for Europa er ennå ikke tilgjengelig.
MSY -indikaattoria ei ole vielä saatavilla Euroopassa.
) Vannutnyttelseindeksen (water exploitation index – WEI) deler totalt vannuttak med den langsiktige, årlige gjennomsnittlige ressurs.
) WEI (veden hyödyntämisindeksi) on kokonaisvedenoton suhde resurssin pitkän aikavälin vuotuiseen keskiarvoon.
Imidlertid gjenspeiler ikke denne indikatoren til fulle belastningsnivået på lokale vannressurser: dette er primært fordi WEI er basert på årlige data og følgelig ikke kan redegjøre for sesongvariasjoner i vanntilgjengelighet og vannuttak.
Tämä indikaattori ei täysin vastaa paikallisten vesivarojen stressiä ennen kaikkea siksi, että WEI perustuu vuositason tietoihin eikä näin ollen ota huomioon veden saatavuuden ja oton vuodenaikojen välistä vaihtelua.
A) Definisjonen av naturressurser gitt i EUs tematiske strategi om bærekraftig
A) EU:n luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevan teemakohtainen strategian
) Det europeiske miljøbyråets analyser av miljøvirkninger – klimagassutslipp, forsurende stoffer, ozonformende stoffer, bruk av materielle ressurser – er basert på et utvalg av ni EU-land, med bruk av Nasjonalregnskap og miljøtilnærmingen (The National Accounts Matrix extended by Environmental Accounts – NAMEA): Østerrike, Tsjekkia, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italia, Nederland, Portugal, Sverige.
) EEA:n analyysit ympäristövaikutuksista – kasvihuonekaasupäästöt, happamoittavat aineet, otsonia muodostavat aineet, ja materiaaliresurssien käyttö – käyttää NAMEA -kehikkoa (National Accounting Matrix including Environmental Accounts) ja perustuu otokseen yhdeksässä EU-maassa: Alankomaat, Italia, Itävalta, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Tšekki.
bruk av naturressurser er ganske vid og inkluderer råmaterialer, miljømedia, flytende ressurser (som rennende vann, tidevann, vind) og rom (som landareal). (EC 2005.
Siihen sisältyvät raaka-aineet, ympäristön eri osa-alueet, virtaavat resurssit (esimerkiksi virtaava vesi, vuorovesi, tuuli) ja tila (kuten maa-alueet).
Kapittel 5 materiale som er kassert, kastet eller forlatt i marine og kystnære omgivelser.
Luku 5
) For Tyskland, er det blitt anslått at gruppen platinametaller innsatt i potensielle antall friske leveår tapt i en befolkning, på grunn av for tidlig død, og år tilbrakt med livskvalitet som er redusert på grunn av sykdom.
) Sairastavuusvakioidut elinvuodet (Disability-Adjusted Life Years, DALYs ) prosessoitua kiinteää materiaalia, joka on jätetty, heitetty pois tai hylätty meri- tai rannikkoympäristöön.
35 ppb – SOMO35) – summen av forskjellene mellom maksimum daglige,
) Saksan osalta on arvioitu, että katalysaattoreissa olevia platinaryhmän
8-timer lange løpende middelverdikonsentrasjoner på mer enn 70 µg/m3
(B) Yli 35 ppb olevien otsonipitoisuuksien keskiarvojen summa (SOMO35): jos suurin päivittäisen kahdeksan tunnin liukuva keskiarvo on yli 70 μg/m3
katalysatorer som eksporteres i bruktbiler tilsvarer omtrent 30 % av det årlige innenlandske forbruk av disse metallene. (Buchert, M.; Hermann, A.; Jenseit, W.; Stahl, H.; Osyguß, B.; Hagelüken, C., 2007. Verbesserung der Edelmetallkreisläufe: Analyse der Exportströme von Gebraucht-Pkw und -Elektro(nik)geräten am Hamburger Hafen. UBA-FB-Nr: 001005, Förderkennzeichen: 363 01 133. Umweltbundesamt. www.umweltdaten.de/publikationen/fpdf-l/3200.pdf).
C metalleja viedään käytettyjen autojen mukana määrä, joka on noin 30 % näiden metallien vuotuisesta kotimaisesta kulutuksesta. (Buchert, M.; Hermann, A.; Jenseit, W.; Stahl, H.; Osyguß, B.; Hagelüken, C., 2007. Verbesserung der Edelmetallkreisläufe: Analyse der Exportströme von Gebraucht-Pkw und -Elektro(nik)geräten am Hamburger Hafen. UBA-FB-Nr: 001005, Förderkennzeichen: 363 01 133. Umweltbundesamt. Osoite on http://www.umweltdaten.de/publikationen/fpdf-l/3200.pdf).
C) EU-25 betyr de 27 EU-landene, med unntak av Bulgaria og Romania.
) EU-25 tarkoittaa EU-27 maita ilman Bulgariaa ja Romaniaa
) Bioavfall betyr biologisk nedbrytbart hage- og parkavfall, mat- og kjøkkenavfall
) Biojätteellä tarkoitetaan biohajoavaa puutarha- ja puistojätettä, kotitalouksien,
10 fra husholdninger, restauranter, matleverandører og detaljistlokaler og sammenlignbart avfall fra næringsmiddelproduksjonsanlegg.
– hienot ja karkeat hiukkaset, joiden halkaisija on alle 10 mikrometriä
) Gjennomsnittlig eksponeringsindikator (average exposure indicator – AEI) er
) Keskimääräisen altistumisen indikaattori (AEI) on PM2.5
-konsentrasjon som løper over 3 år og der slikt en årlig middelverdi på PM2,5 potensielle antall friske leveår tapt i en befolkning, på grunn av for tidlig død, og år tilbrakt med livskvalitet som er redusert på grunn av sykdom.
kolmen vuoden liukuva keskiarvo, joka on laskettu valituilta kaupunkien tausta-alueita edustavilta mittausasemilta, jotka sijaitsevat taajamissa tai laajoilla kaupunkialueilla.
“midlere inntekter” uttrykt i kroner eller økonomisk definisjon.
L on päivä-ilta-yömeluindikaattori.
Slike EU-finansierte forskningsprosjekter omfatter prosjektene NoMiracle, EDEN og Comprendo.
Näitä EU:n rahoittamia tutkimushankkeita ovat muun muassa NoMiracle, EDEN ja Comprendo.
) Det første utbrudd av chikungunya-feber i Europa, overført av den asiatiske tigermyggen, ble meldt om i Nord-Italia i 2007.
) Aasian tiikerihyttysen levittämän Chikungunya -kuumeen ensimmäinen puhkeaminen Euroopassa tapahtui Pohjois-Italiassa vuonna 2007.
A) Basert på data fra Det europeiske miljøbyrå, CORINE for 2006. Datadekning
A) Perustuu CORINE maanpeitekartoitukseen 2006; tiedot kattavat kaikki
( er for alle 32 medlemsland i Det europeiske miljøbyrået – med unntak av Hellas og Storbritannia – og Det europeiske miljøbyråets 6 samarbeidsland. (CLC, 2006. Corine land cover. Corine land cover 2006 raster data. http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/corine-land-cover-2006-raster).
32 EEA -maata (paitsi Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta) sekä 6 EEA -yhteistyömaata. (CLC, 2006. Corine land cover 2006 raster data. www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/corine-land-cover-2006-raster).
Figur 7�4 v) Allison, I.; Bindoff, N.L.; Bindschadler, R.A.; Cox, P.M.; de Noblet, N.;
Kuva 74 v) Allison, I.; Bindoff, N.L.; Bindschadler, R.A.; Cox, P.M.; de Noblet, N.;