pere/sami_parallel huggingface dataset:
Etter en periode medstabilisering eller nedgang rapporterer imidlertid endel EU-land nå om en foruroligende ny økning.
On kuitenkin huolestuttavaa, että joissakin Euroopan unionin maissa onhavaittu huumekuolemien lisääntyneen viime aikoinauudelleen aiemman tasaantumisen tai laskun jälkeen.
Større oppmerksomhet rettes mot forebygging ogbehandling med hensyn til bruk av alkohol ogtobakk.
Alkoholiin ja tupakkaan liittyviin ehkäisy- ja hoitotoimiin kiinnitetään entistä enemmän huomiota.
Strategiene er vanligvis rettet mot rusmidlersom kan føre til avhengighet, uten hensyn til rusmiddelets rettslige stilling.
Strategiatpyritään kohdistamaan riippuvuutta aiheuttaviin aineisiin riippumatta siitä, ovatko ne laittomia vai eivät.
Nasjonal lovgiving
Kansallinen lainsäädäntö
Pga. overdoser, smittsomme sykdommer, ulykker, selvmord osv. er dødeligheten blant opiatmisbrukere, spesielt sprøytebrukere, inntil 20 ganger høyere enn forden samme aldersgruppen i befolkningen generelt.
Opiaattien käyttäjien ja etenkin injektiokäyttäjien kuolleisuus on jopa 20 kertaa korkeampi kuin koko väestönsamassa ikäryhmässä, ja se johtuu yliannostuksista, tartuntataudeista, onnettomuuksista, itsemurhista jne.
En aktuell trend er å skape et skarpere skille mellom bruk av narkotika og andre brudd på narkotikalovgivningen, enten ved å foreta tilpasninger inarkotikalovgivningen/-politikken eller ved å etablere et mer spesialisert rettssystem, eventuelt beggedeler.
Suuntauksena on tehdä entistä suurempi ero huumeidenkäyttäjien ja muiden huumelakien rikkojien välillä joko juridisesti tai toimintalinjojen avulla ja/taisiten, että perustetaan yhä erikoistuneempi tuomioistuinjärjestelmä.
På samme tid har en rekke land valgt å sette ned ellerfjerne straffen for bruk eller besittelse av cannabis tileget bruk, i motsetning til andre narkotiske stoffer.
Kaikissa maissa lukuun ottamatta Espanjaa, Italiaa,Alankomaita ja Norjaa poliisin kirjaamissa huumelainsäädännön rikkomuksissa on edelleen kysymyslähinnä huumeiden käytöstä tai hallussapidosta.
Alt etter fengsel og land rapporterer mellom 29 og 86% av innsatte (over 50 % i de fleste studier) at denoen gang har brukt et illegalt narkotisk stoff.
Monissa maissa on myös päätetty pienentää kannabiksen henkilökohtaisesta käytöstä tai hallussapidosta langetettavia rangaistuksia tai poistaa ne, jolloin kannabiksen kohtelu on erilaista kuin muiden aineiden kohtelu.
Ny lovgivning vedrørende narkotika og bilkjøringfastsetter hvem som skal testes og hvilke testmetodersom skal brukes, noe som kan bedre innsamlingen avdata til statistiske formål og tjene som vitenskapeliggrunnlag for framtidig lovgivning på feltet.
Vankiloista ja eri maista saatujen tietojen mukaan29–86 prosenttia (useimmissa tutkimuksissa yli 50prosenttia) vangeista kertoo kokeilleensa ainakin kerran elämässään laitonta huumausainetta.
Selv om de fleste narkotikamisbrukere pleier å sluttemed narkotika eller redusere narkotikabruken når desettes inn fordi det er liten tilgang til illegale rusmidler,fortsetter noen å bruke narkotika, mens andre igjenførst begynner å bruke narkotika når de settes inn.
Uusissa huumausaineita ja tieliikennettä koskevissalaeissa määritellään testien suorittajat ja testausmenetelmät, ja ne voivat tehostaa tilastotietojen keräämistätieteelliseksi pohjaksi tulevalle lainsäädännölle.
Cannabis er det stoffet som beslaglegges oftest i allelandene bortsett fra Portugal (heroin). I 2000 gikk i debeslaglagte mengdene ned i de fleste medlemsstatene.
Vaikka useimmat huumeidenkäyttäjät lopettavatkin taivähentävät huumeiden käyttöä vankilaan joutumisenjälkeen laittomien huumausaineiden vähäisen saatavuuden vuoksi, jotkut käyttävät huumeita edelleen jatoiset taas aloittavat huumeiden käytön vankilassa.
Tiltak prioriteres høyt i alle nasjonale strategier.
Huumemarkkinat ja huumeiden saatavuus
I 2000 ble det rapportert om en klar nedgang i debeslaglagte kokainmengdene – hovedsakelig somfølge av store økninger de i landene som har hatt destørste kokainbeslagene i EU (Spania, Frankrike og Nederland).
Kannabista takavarikoidaan eniten kaikissa maissa Portugalia lukuun ottamatta (heroiini). Vuonna 2000
Kvaliteten på tiltakene for å redusere etterspørselensikres ved at det (i enkelte land) innføres nasjonalestandarder og prosedyrer eller retningslinjer for akkreditering.
Kaikkiin kansallisiin huumestrategioihin sisältyy ensisijaisia toimia. Kymmenessä jäsenvaltiossa pidettiinensisijaisena ehkäisevää huumetyötä kouluissa,
Forebygging av narkotikarelaterte dødsfall
Kahdeksassa maassa pidettiin tarpeellisena vahvistaa hoitorakenteita.
Forebyggende arbeid i skolen, lokalmiljøetog lokalsamfunnet
Ehkäisevä huumetyö kouluissa,paikallisympäristöissä ja yhteisössä
En betydelig del av overdosene kunne vært unngått.
Huomattava määrä yliannostuksista voitaisiin välttää.
Vedlikeholdsbehandling med metadon har en klarforebyggende virkning på dødeligheten ved opioidoverdoser.
Metadonihoidolla on huomattava suojaava vaikutusopiaattien yliannostuksista johtuvaan kuolleisuuteen.
Alle medlemslandene legger vekt på at forebyggingskal ha høy prioritet og rapporterer om mange forebyggende aktiviteter i ulike miljøer, særlig i skolen.Det er imidlertid stor avstand mellom de politiskemålene og realitetene og kvaliteten på det forebyggende arbeidet.
Kaikki jäsenvaltiot korostavat ehkäisevän huumetyönensisijaisuutta kansallisissa strategioissaan ja lukuisissa huumeiden vastaisissa toimissa eri ympäristöissä,erityisesti kouluissa. Huumepolitiikan tavoitteidensekä ehkäisevän työn todellisuuden ja laadun välilläon kuitenkin ammottava kuilu.
Enkelte land rapporterer om nye tilnærmingsmåter tilforebygging og håndtering av overdoser – f.eks. gisbrukerne opplæring i hvordan de kan beskytte seg motoverdoser og bedre håndtere overdoser de blir vitne til,trening i å gi nalokson samt grunnleggende gjenopplivningsteknikker, eventuelt utarbeiding av informasjonsmateriell om konkrete forebyggende tiltak.
Eräissä maissa on kehitetty innovatiivisia lähestymistapoja yliannostusten ehkäisyyn ja hallintaan. Huumeidenkäyttäjille on esimerkiksi opetettu, miten hevoivat suojautua yliannostuksilta ja miten heidän ontoimittava kohdatessaan yliannostustapauksia.Samoin on opetettu naloksonin antamista sekä elvytyksen perusteita ja kehitetty erityistä yliannostustenehkäisyyn tarkoitettua tiedotusaineistoa.
Målene for det forebyggende arbeidet i skolene varierer fra altomfattende helsefremmende prinsipper ogutvikling av sosiale/personlige ferdigheter til utvikling av identitet/personlighet.
Kouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön tavoitteetvaihtelevat kattavan terveyden edistämisen periaatteista ja sosiaalisten tai henkilökohtaisten taitojenvahvistamisesta identiteetin tai persoonallisuudenkehittämiseen.
Bevisstgjøring og informasjon spiller ofte en framtredende rolle, selv om enslik tilnærmingsmåte alene har vist seg å være liteeffektiv.
Tietoisuuden lisääminen ja tiedottaminen ovat usein etusijalla, vaikka tällainen lähestyminen on yksinään todettu tehottomaksi.
I løpet av de fem siste årene har behandlingstilbudeti EU og Norge blitt betraktelig utvidet.
Euroopan unionissa ja Norjassa hoitopalvelujen saatavuus on kasvanut huomattavasti viimeisten viidenvuoden aikana.
Det ser ut til atlegemiddelassistert behandling øker mer enn stoff-fribehandling.
Lääkehoito näyttää lisääntyneennopeammin kuin huumeeton hoito.
Det er store forskjeller mellom medlemslandene nårdet gjelder massemedias rolle i de forbyggende strategiene – fra ingen i det hele tatt til at de har en sværtframtredende rolle.
Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja siinä, kuinkajoukkotiedotusvälineitä käytetään ehkäisystrategioissa: toisissa tiedotusvälineitä ei käytetä lainkaan, toisissa ne ovat huomattavassa asemassa.
Evalueringer av stofffrie behandlingstiltak har vist attiltakene er effektive.
Arvioinneissa huumeettomat hoitotyypit ovat osoittautuneet tehokkaiksi.
Evalueringsresultatene varierer,men generelt fullfører 30-50 % av klientene den stofffrie behandlingen.
Arviointitulokset vaihtelevat,mutta yleensä 30–50 prosenttia huumeettoman hoidon aloittavista asiakkaista käy hoidon läpi kokonaisuudessaan onnistuneesti.
Forebyggende arbeid i fritidsmiljøer er basert på treintervensjonsstrategier: utarbeiding av informasjonsmateriell om rusmidler, personalisert intervensjon pådiskoteker og raves samt strukturelle tiltak som retningslinjer for trygg ‘clubbing’.
Ehkäisevä huumetyö viihdeympäristössä perustuu kolmeen strategiaan: huumeita käsittelevän tiedotusmateriaalin tuotantoon, yksilökohtaiseen toimintaan diskoissa tai rave-juhlissa sekä rakenteellisiin toimiin, kutenohjeisiin, jotka koskevat turvallista kerhoissakäyntiä.
Legemiddelassistert behandling med metadon ogbuprenorfin har vist seg effektiv for å oppnå mål somreduksjon i inntak av illegale stoffer, risikoatferd ogkriminalitet.
Farmakologista paikkansapitävyyttä ja sen oikeudellisia seuraamuksia koskevat keskustelut ovat jättäneetvarjoonsa paikalla suoritettavan pilleritestauksen,joka tähtää intensiiviseen vastavuoroiseen ehkäisevään huumeneuvontaan.
Korrekt tilpassede doser er av avgjørendebetydning for å sikre et positivt behandlingsresultat.Ledsagende psykososiale tiltak bidrar til at behandlingen lykkes, men disse tiltakene er ennå lite utbredt.
Lääkehoito metadonilla tai buprenorfiinilla on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää laittomienhuumausaineiden kulutusta, riskikäyttäytymistä jarikollisuutta.
Verdien av pilletesting på stedet i forbindelse medintensiv interaktiv forebyggende rådgivning har blittoverskygget av debatten om farmakologisk nøyaktighet og de juridiske implikasjonene ved slike tiltak.
Riittävä annostus on osoittautunut välttämättömäksi hyvien tulosten edellytykseksi. Lääkehoitoon liittyvä psykososiaalinen tuki parantaa tuloksia,mutta se on edelleen kehittymätöntä.
Strafferettslige tiltak
Tartuntatautien ehkäisy
Forebygging av smittsomme sykdommer
Rikosoikeudelliset toimenpiteet
Selv om det stadig etableres nyesprøytebytteprogrammer, er det store forskjeller idekningsgrad for målgruppen både landene imellomog innenfor det enkelte land.
Euroopan unionin oikeusviranomaisilla on rikosoikeusjärjestelmän eri tasoilla käytössään useita toimenpiteitä, joilla lakia rikkoneet huumeidenkäyttäjätvoidaan ohjata hoitoon.
Substitusjonsbehandling er nå tilgjengelig i fengsler inesten alle EU-land og Norge. Fengslene følger imidlertid ofte en avgiftningspolitikk, selv i land hvor enstor del av problembrukerne i samfunnet for øvrig fårsubstitusjonsbehandling.
Tosiasioihin perustuvia tartuntatautien vastaisia toimiahuumeenkäyttäjien keskuudessa ovat rokotukset hepatiittia vastaan, huumehoito, etenkin korvaushoidossakäytettävien lääkeaineiden määrääminen, steriilieninjektiovälineiden saatavuus sekä entistä turvallisempaa käyttöä koskeva tiedotus ja opastus.
Det er et dokumentert behov for ‘trinnvise omsorgs-ordninger’og fortsatt behandling for å redusere til-
Useimmissa EU-maiden vankiloissa on pidättyväisyyteen tähtääviä hoitoohjelmia ja/tai huumeettomiayksiköitä.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge bakefallsprosenten blant lovbrytere som bruker narkotika.
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
minalteknisk analyse, samt økt internasjonalt samarbeid.
Kysynnän vähentäminen kokonaismäärään hoitopaikkojen määrä on erittäinalhainen.
Kampen mot avledning av kontrollerte kjemiske produkter og prekursorer er en viktig del av det økteinternasjonale samarbeidet.
Jäsenvaltioiden ensisijaisena tehtävänä on järjestäytyneen huumeiden salakuljetuksen torjuminen parantamalla tietojärjestelmiä ja rikostutkinnan tekniikkaasekä lisäämällä kansainvälistä yhteistyötä.
Det vil trenges tilleggsressurser for å sikre nødvendig nivå på overvåkingen.
Korvaushoitoa on nykyisin saatavilla vankiloissalähes kaikissa EU-maissa ja Norjassa.
Det gjøres stadig større anstrengelser for å dokumentere og evaluere andre strafferettslige tiltak, men vihar (foreløpig) ikke mye å vise til av vitenskapeligebevis.
Valvottavien kemiallisten tuotteiden ja lähtöaineidenlaittomaan käyttöön leviämisen torjunta on merkittävä osa kansainvälistä yhteistyötä.
Bekjempelse av organisert narkotikasmugling har høyprioritet i medlemsstatene. Arbeidet skjer i form av enforbedring av databasesystemer og teknikker for kri-
Kansainvälisellä tulliyhteistyöllä ja OECD:n rahanpesun vastaisella toimintaryhmällä (FATF) on hyvin merkittävä asema rahanpesun vastaisissa toimissa.
Internasjonalt tollsamarbeid og OECDs særskiltearbeidsgruppe mot økonomisk kriminalitet (Financial Action Task Force – FATF) spiller en svært viktig rollei kampen mot hvitvasking av penger.
Pyrkimykset dokumentoida ja arvioida muita rikosoikeusjärjestelmien toimia lisääntyvät, mutta tieteellisettutkimustulokset ovat (toistaiseksi) riittämättömiä.
Dette kapittelet gir et overblikk over situasjonen når det gjelder bruk og tilgang på narkotiske stoffer i EU og Norge samt utviklingen i den senere tid og trendene framover.
Tässä kappaleessa esitetään katsaus huumausaineiden käytön ja tarjonnan tilanteeseen EU:ssa ja Norjassa sekä viimeaikaiseen kehitykseen ja uusiin suuntauksiin.
Befolkningsundersøkelser gir estimater over den andelenav befolkningen som har brukt ulike stoffer i visse perioder.I tillegg gir de informasjon om respondentenes atferd ogkarakteristika.
) taa viitteitä säännöllisestä käytöstä, mutta luvut ovat yleensä aika alhaisia, kun koko väestö otetaan huomioon.
For illegale stoffer er de vanligste målene:
Laittomienhuumausaineiden käytön tavallisimmat mittayksikötovat
Mange undersøkelser tar sikte på å finne ut hvor gamlerespondentene var da de begynte å bruke narkotika oghvor hyppig de bruker den.
Monissa kyselyissä tutkitaan huumeiden käytön aloittamisikää ja käytön toistuvuutta, joiden perusteella voidaan arvioida käytön yleisyyttä ja käyttötapoja.
Dette gjør det mulig å fåfram anslag over insidens – forekomst og bruksmønstre.Andre individuelle variabler (sosiodemografiske variabler, meninger og risikooppfatninger, livsstil, helseproblemer osv.) kan bidra til å avdekke sammenhenger mellom narkotikamisbruk og andre individuelle faktorer.
Muidenyksilöllisten muuttujien avulla (sosiodemografiset muuttujat, mielipiteet, käsitykset riskeistä, elämäntavat, terveysongelmat jne.) yksilöllisten tekijöiden vaikutus saadaan yhdistettyä huumeiden käyttöön.
• enhver bruk i løpet av vedkommendes liv (livstidsprevalens), også kalt ”livstidserfaring” med narkotika,
• mikä tahansa huumeiden käyttö elämän aikana eliainakin kerran huumeita käyttäneet henkilöt
• enhver bruk i løpet av det siste året (bruk siste 12måneder), også kalt ‘nyere bruk’av narkotika og
• mikä tahansa huumeiden käyttö viimeisen vuodenaikana (viimeisten 12 kuukauden aikana) eli hiljattainhuumeita käyttäneet henkilöt
Sammenligninger bør gjøres mellom identiske aldersgrupper.
Kerätyissä tiedoissaon silti pieniä eroja valtioiden välillä.
enhver bruk i løpet av den siste måneden (bruk siste30 dager), også kalt ‘nåværende bruk’av narkotika.
mikä tahansa huumeiden käyttö viimeisen kuukauden aikana (viimeisten 30 päivän aikana) eli tällä hetkellä huumeita käyttävät henkilöt.
Til tross for de metodologiske begrensningene er bådegrunnleggende felles og avvikende mønstre i narkotikamisbruk identifisert i EU-medlemsstatene.
Menetelmiin liittyvistä rajoituksista huolimatta Euroopanunionin jäsenvaltiossa on nähtävissä yhteneväisyyksiä jaeroja huumeiden peruskäyttötavoissa.
‘Livstidserfaring’gir alltid høyest tall og er det målet somvanligvis brukes i rapporter og vurderinger av narkotikasituasjonen i et land.
Ainakin kerran huumeita käyttäneitä on paljon, ja mittayksikköä käytetään laajalti valtioiden huumausainetilanteesta laadittavissa raporteissa ja arvioissa.
Men livstidserfaring alene gir ikkeet riktig bilde av den nåværende situasjonen ettersomden også omfatter alle som noen gang har prøvd narkotika, enten det var som en engangsforeteelse eller skjedde ved et par anledninger for mange år siden.
Ainakin kerran huumeita käyttäneiden kartoittaminen ei kuitenkaankuvaa hyvin nykyistä huumausainetilannetta, sillä lukuihin sisältyvät kaikki, jotka ovat joskus kokeilleet huumeita ottamatta huomioon sitä, tapahtuiko kokeilu yhden vaiusean kerran monia vuosia aikaisemmin.
Cannabis er fortsatt det illegale stoffet som brukes mest ialle EU-land.
Kannabis on edelleen yleisimmin käytetty laiton huumaus-ainekaikissa Euroopan unionin valtioissa.
Livstidserfaring er mye mer utbredt ennnyere eller nåværende bruk. Dette indikerer at brukenvanligvis er sporadisk eller avsluttes etter en tid.
Ainakin kerrankäyttäneitä on paljon enemmän kuin hiljattain käyttäneitätai tällä hetkellä käyttäviä, mikä osoittanee, että käyttö onpikemminkin satunnaista tai että se loppuu jonkin ajankuluttua.
En litendel av brukerne tar stoffet daglig, og denne gruppen børvies særlig oppmerksomhet.
Pieni osa käyttää kannabista päivittäin, ja tähänryhmään olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.
Langt færre har brukt andre stoffer enn cannabis, men det erbetydelige forskjeller landene imellom. Også her er tallene
Hiljattain käyttäneitä on vähän, mutta luvut kuvastavat yhäparemmin nykytilannetta.
Begrepet ‘nyere bruk’gir lavere tall, men gjenspeiler dennåværende situasjonen på en bedre måte.
Muita huumausaineita kuin kannabista käyttää paljonpienempi osuus väestöstä, joskin valtioiden välillä on
(1)Metodene som er brukt for å anslå narkotikamisbruk i befolkningen generelt, er forklart på http://annualreport.emcdda.eu.int (2) Figur 1 OL: Mønstre i narkotikamisbruk i befolkningen generelt.
Väestön huumeiden käytön arvioimiseen käytettyjä menetelmiä on selvitetty Internet-osoitteessa http://annualreport.semcdda.eu.int.
Nyere bruk (siste 12 måneder) av kokain blant unge voksne i henhold til nasjonale befolkningsundersøkelser
Kansallisissa väestötutkimuksissa mitattu kokaiinin hiljattainen käyttönuorten aikuisten keskuudessa (viimeisten 12 kuukauden aikana) huomattavia eroja.
Et stort antall land rapporterer tall på rundt 20 % (Belgia, Frankrike, Tyskland,Irland, Nederland og Spania). 16 % av befolkningen harprøvd amfetamin (11 % i UK), mens ca. 0,5-4,5 % harprøvd kokain og ecstasy.
Monissa maissa (Belgiassa, Saksassa, Espanjassa,Ranskassa, Irlannissa ja Alankomaissa) ainakin kerrankäyttäneiden osuus liikkui 20 prosentin tienoilla.
Til sammenligninghar, i henhold til en amerikansk husholdningsundersøkelse fra 2000 (5), 34 % av USAs voksne befolkning (12år og eldre) livstidserfaring med cannabis og 11 % medkokain.
Euroopanulkopuolelta voitaisiin vertailun vuoksi kertoa, että Yhdysvalloissa vuonna 2000 kotitalouksissa suoritetunkyselyn mukaan 34prosenttia aikuisista (12vuotiaista jasitä vanhemmista) ilmoitti kokeilleensa ainakin kerrankannabista ja 11 prosenttia kokaiinia.(5) jattain (kuluneen vuoden aikana) kannabista ja 1,5 prosenttia kokaiinia.
Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale undersøkelsene tilgjengelig ihvert land.
Nuorten aikuisten keskuudessa oli muita enemmän hiljattain huumeita käyttäneitä.
EONN har definert unge voksne som aldersgruppen 15-34 år(Danmark og Storbritannia fra 16, Tyskland og Irland fra 18).
Useimmissa maissa kannabista hiljattain käyttäneiden osuus oli 5–18 prosenttianuorista aikuisista (Ruotsissa 1–2 prosenttia).
I enkelte land er tallene blitt regnet ut på nytt på nasjonalt planfor i størst mulig grad å tilpasses EONNs standardaldersgruppe.Nasjonale Reitox-rapporter for 2001, hentet fra vitenskapelige undersøkel-sesrapporter/-artikler.
Amfetamiinia hiljattain käyttäneitä oli 0,5–6prosenttia, kokaiiniakäyttäneitä 0,5–3,5 prosenttia ja ekstaasia käyttäneitä0,5–5prosenttia.(6)
110 % av alle voksne rapporterer nyere cannabisbruk,men de fleste land som har opplysninger, rapporterer tallpå 5-10 %.
Kannabista hiljattain käyttäneitä oli 1–10 prosenttia kaikista aikuisista, joskin useimmissa asiaa tutkineissa maissa osuus oli 5–10 prosenttia.
Mindre enn 1 % av den voksne befolkningenrapporterer nyere bruk av amfetamin, kokain eller ecstasy, selv om Irland og Storbritannia har litt høyere tallfor de tre stoffene. Danmark og Norge har tilsvarendehøyere tall for amfetamin og Spania for kokain.
Amfetamiineja, kokaiinia jaekstaasia hiljattain käyttäneitä oli yleensä alle yksi prosentti aikuisista, mutta Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa näitä kolmea huumausainetta käytettiin hieman yleisemmin kuin muualla.
I denamerikanske husholdningsundersøkelsen fra 2000 rapporterte 8,3 % av den voksne befolkningen (12 år ogeldre) nyere bruk (det siste året) av cannabis og 1,5 %av kokain.
Yhdysvalloissa vuonna 2000 kotitalouksissasuoritetun kyselyn mukaan 8,3 prosenttia aikuisista (12vuotiaista ja sitä vanhemmista) ilmoitti kokeilleensa hil-
res med generasjonsfaktorer, som tilnærmingen mellommenn og kvinners livsstil. En del samlede nasjonale tallkan delvis forklares med andelen av befolkningen sombor i byer.
Huumeiden käytössä voi olla todellisia eroja, muttalisäksi useat tekijät voivat vaikuttaa kansallisten lukujen
I de fleste land rapporterte 5-18 % avunge voksne nyere bruk av cannabis (Sverige 12 %).0,5-6 % rapporterte nyere amfetaminbruk, 0,5-3,5 %kokainbruk og 0,5-5 % ecstasybruk (6).
On otettava huomioon, että ikäryhmä (12-vuotiaat ja sitä vanhemmat) on laajempi kuin EMCDDA:n suosittelema ikäryhmä (15–64-vuotiaat) Euroopan unionin tutkimuksissa.Kaavio 4 OL: Kannabiksen, amfetamiinin ja kokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana) nuorten aikuisten keskuudessa Euroopan valtioissa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla (verkkoversio).
I tillegg til at det faktisk finnes reelle forskjeller i narkotikabruken landene imellom, kan flere faktorer bidra til åskape ulikheter.
Kannabiksen hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana) nuorten aikuisten keskuudessa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla laske pitkään aikaan, vaikka tämänhetkinen huumeidenkäyttö laskisi.
På grunn av begrensningene i informasjonskildene (fåsammenhengende serier) og forskjellene i de ulike landssosiale/kulturelle tradisjoner og utvikling, er det vanskelig å definere klare trender for EU generelt.
Kansalliset ja paikalliset väestötutkimukset sekä varus-mies- ja koululaiskyselyt osoittavat, että kannabiksenkäyttö on lisääntynyt selvästi 1990luvulla melkein kaikissa Euroopan maissa erityisesti nuorten keskuudessa.Samaan aikaan kannabiksen käytössä näyttäisi olevanyhteneväisyyksiä eri maiden välillä.
Begrepet’livstidserfaring’bør brukes med varsomhet når trender
Useissa maissa ainakin kerran käyttäneitä oli 20–25 prosenttia ja hiljattainkäyttäneitä 5–10 prosenttia.
Merk at aldersspredningen (12 år og eldre) er større enn aldersspredningen som er bruktav EONN i undersøkelsene fra EU-land (15-64 år).Figur 4 OL: Nyere bruk (siste 12 måneder) av amfetamin, ecstasy og kokain blant unge voksne i europeiske land, i henhold tilnasjonale befolkningsundersøkelser (nettutgaven).Figur 5 OL: Hvordan sammenligne tall for narkotikamisbruk landene imellom – et eksempel fra Danmark og Frankrike (nettut-gaven).Figur 6 OL: Nyere kokainbruk (siste 12 måneder) etter aldersgruppe i europeiske land, i henhold til befolkningsundersøkelser(nettutgaven).
Kaavio 5 OL: Eri maiden huumeiden käyttöä kuvaavien erilaisten lukujen tulkinta – esimerkkeinä Tanska ja Ranska (verkkoversio).Kaavio 6 OL: Kokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana) ikäryhmittäin Euroopan valtioissa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla (verkkoversio).
Stabilisering i bruken av cannabis i den senere tid i en del EU-land
Kannabiksen käytön tasaantuminen viime aikoina muutamissa Euroopan unionin maissa
Nyere bruk (siste 12 måneder) av cannabis blant unge voksne i henhold til nasjonale befolkningsundersøkelser
Huumeiden käyttö nuorten keskuudessa
Nyere bruk (siste 12 måneder) blant unge voksne
Hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana)nuorten aikuisten keskuudessa
Storbritannia(England og Wales)(16-29)
Yhdistynytkuningaskunta(Englanti ja Wales) (16–29)
Storbritannia(England og Wales)(16-34)
Yhdistynytkuningaskunta(Englanti ja Wales) (16–34)
Fortsatt økning i bruken av cannabis i en del EU-land
Kannabiksen käytön jatkuva lisääntyminen muutamissa Euroopan unionin maissa
Kokainbruk i en del EU-land (
Kokaiinin käyttö muutamissa Euroopan unionin maissa (
Nyere bruk (siste 12 måneder) blant unge voksne
Ainakin kerran ekstaasia käyttäneiden väliset erot kohdennetuissa ja yleisissä väestötutkimuksissa (1)
Storbritannia(E & W) (16-29)
Yhdistynytkuningaskunta(Englanti ja Wales)(16–29)
Storbritannia(E & W) (16-34)
Yökerhoissa kävijät kohderyhmänä
EONN har definert unge voksne som aldersgruppen 15-34 år(Danmark og Storbritannia fra 16, Tyskland og Irland fra 18).
Yhdistynytkuningaskunta(Englanti ja Wales)(16–34)
Ungevoksne i Storbritannia
Yhdistyneen kuningaskunnan nuoretaikuiset
‘Problematisk bruk av narkotika’defineres her som‘injeksjonsbruk av narkotika eller langvarig/regelmessig bruk av opiater, kokain og/eller amfetaminer’(9
Huumeiden ongelmakäytöllä tarkoitetaan opiaattien,kokaiinin ja/tai amfetamiinien suonensisäistä tai pitkäai- kaista/säännöllistä käyttöä.(9
•Anslag over antall problembrukere i EUs medlemsstater,1995-2000 (antall pr. 1000 i aldersgruppen 15-64 år)
Mahdollista kasvua kansallisella tasolla on havaittu Belgiassa,Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa (tietoja vain suonensisäisesti huumeita käyttävistä).
Definisjoner på og metoder brukt for å beregne anslag over problematisk bruk av narkotika er nærmere beskrevet på http://annualreport.emcdda.eu.int
Yksityiskohtaisempia tietoja huumeiden ongelmakäytön arvioimiseksi käytetyistä määritelmistä ja menetelmistä esitellään osoitteessa http://annualreport.emcdda.eu.int.
Anslag over problembruk av narkotika i forskjellige EU-medlemsstater (nyeste anslag over bruk siste år pr. 1000 innbyggere i aldersgruppen 15-64 år)
Arviot huumeiden ongelmakäytöstä Euroopan unionin jäsenvaltioissa (viimeisen vuoden aikana käyttäneet tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti)
Punkt viser til middelverdi for anslaget, mens linje representerer et toleranseområde på 95 % konfidensintervall .
Piste osoittaa keskeisen arvion, ja viiva osoittaa 95 prosentin luotettavuusvälin epävarmuuden.
Jo lengre linjen er, jo mindre sikkert er utbredelsesanslaget (ikke tilgjengelig for Spania).
Tietoja ei saatu Belgiasta, Kreikastaeikä Norjasta (katso kaavio 5).
Anslag over sprøytebruk i EU-medlemsstater (nyeste anslag over bruk siste år pr. 1000 innbyggere i aldersgruppen 15-64 år)
Arviot suonensisäisestä huumeiden käytöstä Euroopan unionin jäsenvaltioissa (viimeisen vuoden aikana käyttäneet tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti)
Punkt viser til middelverdi for anslaget, mens linje representerer toleranseområde, eventuelt 95 % konfidensintervall dersom slikt finnes.
Piste osoittaa keskeisen arvion, ja viiva osoittaa virhemarginaalin tai 95prosentin luotettavuusvälin.
Jo lengre linjen er, jo mindre sikkert er utbredelsesanslaget (ikke tilgjengelig for Frankrike og Storbritannia).Nasjonale knutepunkter gjennom EONN-prosjektet ‘State of the art regarding national prevalence estimates of problem drug use in the EU Member States’, CT.00.RTX.23, Lisboa, EMCDDA, 2002.Koordinert av Institut für Therapieforschung, München.
Mitä pidempi viiva on, sitä epävarmempia arviot ovat (tietoja ei ole saatavilla Ranskan eikä Yhdistyneen kuningaskunnan osalta).EMCDDA-hankkeen kansalliset seurantakeskukset: ”State of the art regarding national prevalence estimates of problem drug use in the EU Member States”, CT.00.RTX.23, Lissabon, EMCDDA,2002. Koordinoijana toimii Institut für Therapieforschung, München.
I 2000 rapporterte landene om en økning i antallet personer som ble behandlet for problemer med narkotika.Ifølge rapportene kan dette skyldes to hovedfaktorer: atmetodene for innsamling av data er blitt forbedret (øktinnrapportering av personer i behandling) og at behandlingstilbudet er blitt utvidet, spesielt tilbudet om substitusjonsbehandling.
Hoitoon hakeutuvista päähuumeenaan kannabista käyttävien luku vaihteli Portugalin 2,5prosentista Saksan 24prosenttiin.
Nye tjenester særlig tilpasset bestemtemålgrupper (f.eks. mindreårige) kan også ha medvirket tildenne økningen.
Usein kannabista käytettiin yhdessä muidenhuumausaineiden kanssa (katso erityiskysymyksiä käsittelevästä osiosta kohta Huumeiden sekakäyttö, luku 3).
Karakteristika for klienter som påbegynner behandling(f.eks. sosiale karakteristika) og forbruksatferd (som andelen sprøytebrukere eller opiatbrukere) er potensielle indikatorer for bredere trender for problematisk bruk av narkotika.
Hoitoon tulevien asiakkaiden erityispiirteet (kuten sosiaaliset ominaispiirteet) ja huumeiden käyttötavat (kuten suonensisäisesti huumeita käyttävien tai opiaattien käyttäjienosuus) osoittavat mahdollisesti huumeiden ongelmakäytön entistä laajempia suuntauksia.
De gir også et inntrykk av hvordan behandlingssentrene er organisert i Europa.
Samalla ne tarjoavatkuvan Euroopan hoitokeskusten järjestelyistä.
Forskjeller i metodene forinnsamling av informasjon og forskjeller i behandlingstilbudet landene imellom kan imidlertid gi en viss fortegning.
Vinoutumiavoi kuitenkin syntyä, koska tiedonkeruumenetelmät jahoitopalvelujen tarjonnan aste ovat erilaisia eri maissa.
I de fleste landene er det fortsatt opiater (spesielt heroin)de fleste klientene søker behandling for. Dette kan tildels skyldes at mange av tjenestene er spesielt tilrettelagtfor opiatbrukernes behov.
Hoitoon hakeutuvista potilaista kokaiinia päähuumeenaan käyttäviä oli edelleen eniten Espanjassa (18 prosenttia) ja Alankomaissa (29 prosenttia).
Til tross for forskjellene i behandlingspolitikk og registreringspraksis er det mulig å identifisere både felles ogdivergerende trender i Europa.
Muissa maissaluvut olivat alhaisemmat, ja ne vaihtelivat Saksan kuudesta prosentista Kreikan 0,8 prosenttiin.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Hoitopolitiikkojen ja kirjaamiskäytäntöjen eroista huolimatta Euroopassa voidaan tunnistaa sekä yleisiä että erityisiä suuntauksia.
Det er størst forskjeller mellom landene når det gjelder amfetaminer.
Alankomaissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa luvut vaihtelivat kahden ja seitsemän prosentinvälillä.
Mens 33 % av klientene i Finland og 29 % av klientene i Sverige søker behandling for disse stoffene, varierer tallene for Tyskland, Storbritannia, Danmark og Nederland fra 7 til 2 % og ligger rundt 0 % i andre land (figur 7).
Muissa maissa prosenttiluku jäi lähelle nollaa(kaavio 7).
TDI-protokollen (1) er et felles initiativ fra EONN og Pompidou-gruppen som de 15 medlemsstatene har vedtatt.
Vuonna 2000 maat ilmoittivat huumeongelmien takiahoidettujen henkilöiden määrän lisääntyneen kokonaisuudessaan.
Datainnsamlingen for år 2000 innbefattet totalt 1 702behandlingsenheter i hele Europa. Enhetene har tattutgangspunkt i et felles sett med standarder og har framlagt informasjon om til sammen 170 444 pasienter.
Raporttien mukaan tähän on pääasiallisestikaksi syytä: tiedonkeruumenetelmien parantuminen (hoidossa olevien määrä on kasvanut) ja korvaushoitoa tarjoavien hoitoyksiköiden lisääntyminen.
Antallet nye klienter som søker behandling for heroinavhengighet, synes å være stabilt eller avtagende.
Heroiinin vuoksi hoitoon hakeutuvien uusien potilaidenmäärä vaikuttaa tasaantuneen tai olevan laskussa.
Muligeårsaker til dette kan være at antallet brukere som tarandre stoffer har økt forholdsvis mye mer, at heroinepidemien på slutten av 1980-tallet og begynnelsen av1990-tallet er over (klienter som begynte å bruke narkotika i denne perioden, har allerede søkt om behandling,vanligvis fem år etter at de begynte å bruke narkotika), atvi ser en parallell trend når det gjelder dataene for utbredelse, samt at det er opprettet nye behandlingstilbud rettet mot andre forbrukerprofiler.
Mahdollisia syitä määrän tasaantumiseen tai laskuun ovatmuiden huumeiden käytön suhteellinen lisääntyminen,1980-luvun alkupuolella alkaneen ja 1990luvun alkupuoleen asti kestäneen heroiinin käytön räjähdysmäisenkasvun päättyminen (kyseisten vuosien aikana aloittaneetovat jo hakeutuneet hoitoon yleisimmin viiden vuodenkuluttua käytön aloittamisesta), rinnakkainen suuntaus
I en del land øker andelen klienter som søker behandlingfor cannabisavhengighet.
Useimmissa maissa hoitoon hakeutuvat asiakkaat käyttivät edelleen päähuumeenaan opiaatteja (erityisesti heroiinia).
Tyskland rapporterer den størsteøkningen i cannabisklienter som søker behandling for første gang, fra 16,7 % i 1996 til 42,6 % i 2000 (merk at dettebare gjelder poliklinisk behandling). Danmark følger, meden økning fra 25 % i 1996 til 30 % i 2000. Tilsvarende trender ser man i andre land, dog ikke i samme omfang (figur 8).
Tämä voi johtua osaksi siitä, että monet palvelut onjärjestetty opiaattien käyttäjien tarpeiden mukaisesti.
Spania (med 18 %) og Nederland (med 29 %) har fortsatthøyest andel av klienter som søker behandling for kokainsom hovedrusmiddel.
Kaikki hoitoon otetut potilaat päähuumeen mukaisesti jaoteltuna
* = data fra 1999Nasjonale Reitox-rapporter for 2001.
(*)= vuoden 1999 tiedot.Reitoxin kansalliset raportit, 2001.
Ulike måter rusmidler tas på blant alle klienter
Käyttömuodot kaikkien asiakkaiden keskuudessa
Røykes/inhaleres Annet/ikke kjent
Polttaminen/sisäänhengitys Muut / ei tiedossa
Nasjonale Reitox-rapporter for 2001.
Tietoja ei ole saatavissa Ranskasta, Irlannista, Itävallasta eikä Portugalista.Reitoxin kansalliset raportit, 2001.
Mangler data for Frankrike, Irland, Østerrike og Portugal.Nasjonale Reitox-rapporter for 2001. TDI-data for 2000 fra polikliniske behandlingssentre.
Reitoxin kansalliset raportit, 2001.
I Spania tas heroin på følgende måter
Heroiinin käyttömuodot Espanjassa
Andelen sprøytebrukere av heroin varierer svært fra landtil land, fra 13 % i Nederland til 73,8 % i Hellas.
Suonensisäisesti heroiinia käyttävien määrä vaihtelihuomattavasti maittain Alankomaiden 13 prosentista Kreikan 73,8 prosenttiin.
På markedsnivåer det tre hovedfaktorer som kan påvirke måten stoffettas på: relativ tilgjengelighet av heroin for røyking (baseform) eller for intravenøs bruk (hydroklorid), prisen påheroin (høyere pris fører til økt sprøytebruk) samt heroinens renhet (lavere renhet henger sammen med merutbredt bruk av sprøyter).
Markkinoiden tasolla käyttömuotoihin vaikuttaakolme pääasiallista tekijää: poltettavan heroiinin(perusmuodon) tai suonensisäisesti käytettävän heroiinin (hydrokloridin) suhteellinen saatavuus, heroiininhinta (korkea hinta lisää suonensisäistä käyttöä) jaheroiinin puhtaus (alhainen puhtausaste lisää suonensisäistä käyttöä).
Kjønnsfordelingen mellom menn og kvinner varierer fra 2/1til 6/1. Det er visse likheter mellom landene i Sør-Europa,hvor andelen menn er høyere og mellom landene i Nord-Europa, hvor andelen menn er lavere.
Sosiaaliset ominaispiirteet don sukupuolijakautumaa vertailevissa joissakin tutkimuksissa on osoitettu, että huumeita käyttävistä naisistasuuri osa hakeutuu hoitoon.
De sosiale forholdene for klienter som søker behandling synes å forverres i forhold til befolkningen generelt på ulikeområder.
Yleisesti ottaen hoitoon hakeutuvien asiakkaiden sosiaaliset olot eri aloilla ovat pahenemaan päin verrattunakoko väestöön.
Vi ser f.eks. arbeidsledighetstall på inntil 50-55 %blant klientene, også i land der arbeidsledigheten i befolkningen generelt i samme aldersgruppe er under 5 %, som i Danmark (13). Klientene har også lavt utdanningsnivå.
Esimerkiksi työttömyysprosentti on50–55prosenttia myös sellaisissa maissa kuin Tanskassa,jossa koko väestön osalta laskettu saman ikäryhmän työttömyysaste on alle viisi prosenttia.(13) Havaittavissa onmyös alhainen koulutustaso.
Inntil13,2% har ikke fullført grunnskolens mellomtrinn, og inntil
Peruskoulua ei ollut päättänyt 13,2 prosenttia, ja 65,8prosenttia oli käynyt vain
Selv om dataene som erinnhentet til nå fortsatt vanskelig lar seg sammenligne, girde et globalt inntrykk av forskjellene blant annet fra land tilland eller fra en region eller et miljø til et annet.
Kansallisuuden osalta ominaispiirteet noudattelevat kokoväestön rakennetta: hoitoon hakeudutaan pääasiallisestisiinä maassa, jonka kansalaisia ollaan.
Når det gjelder nasjonalitet, har denne gruppen omtrentsamme struktur som befolkningen generelt: klientene erhovedsakelig borgere av det landet de søker behandlingi, og andelen personer fra andre land (europeiske ellerikke-europeiske) er i tråd med andelen utlendinger ibefolkningen generelt (15).
Muista maista(Euroopan maista tai Euroopan ulkopuolisista maista)tulevien henkilöiden osuus vastaa ulkomaalaisten suhteellista osuutta koko väestöstä.(15)
Ut fra foreliggende data er det store forskjeller i utbredelsen av HIV blant sprøytebrukere, både landene imellom og innenfor det enkelte land.
Asiakkaiden keski-ikä on 29 vuotta ja uusien asiakkaiden 27 vuotta.
Smittenivået i de ulikekildene varierer stort sett mellom 1 % i Storbritannia(surveyundersøkelser og uavhengig, anonym screening)og 34 % i Spania (rutinemessige diagnostiseringstester inarkotikabehandlingen), men generelt sett er nivåenestabile (18).
Irlannissa ja Suomessa hoitoon osallistuvat asiakkaat ovat iältään nuorimpia, kuntaas Kreikassa ja Alankomaissa hoitoon hakeutuvat kaikkein vanhimmat asiakkaat.(11) Koko väestön ikäjakaumaon erilainen verrattuna asiakkaiden ikäjakaumaan, toisinsanoen maassa, jossa on suhteellisesti vanhin (tai nuorin)väestö, hoitoon hakeutuneet asiakkaat eivät ole keskimäärin vanhimpia (tai nuorimpia).
Bildet har ikke forandret seg stort i de senereårene (figur 11).
Nuorimmat asiakkaat ovat esimerkiksi Belgiassa, jossa käytetään eniten kannabista, kun taas vanhimmat ovat Kreikassa ja Alankomaissa, joissa käytetäänpaljon heroiinia ja kokaiinia.
•Noen karakteristika for personer som har fått behandling fornarkotikaproblemer i EU
Katso tämän osuuden tilastotaulukot osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int
•Noen karakteristika for personer i EU som har fått behandlingfor narkotikaproblemer for første gang
•Euroopan unionissa huumeongelmiinsa hoitoa saaneidenhenkilöiden ominaispiirteitä
•Noen karakteristika for kvinner som har fått behandling fornarkotikaproblemer i EU
•Euroopan unionissa huumeongelmiinsa ensimmäisen kerranhoitoa saaneiden henkilöiden ominaispiirteitä
•Noen karakteristika for menn som har fått behandling fornarkotikaproblemer i EU
•Euroopan unionissa huumeongelmiinsa hoitoa saaneidennaisten ominaispiirteitä
Av alle typer ulovlig rusmiddelbruk er det sprøytebruk ogsmittsomme sykdommer overført ved sprøytebruk som
•Euroopan unionissa huumeongelmiinsa hoitoa saaneidenmiesten ominaispiirteitä
Det var ekstremt høy utbredelse av HIV i enkelte regioner mellom 1996 og 2001.
Sukupuolijakauma vaihtelee mies- ja naispuolisten välillä suhdelukuna 2/1–6/1.
I mange av tilfellene relatererdette seg til gamle epidemier, men det er likevel viktig åiverksette særskilte forebyggende tiltak, blant annet for åhindre overføring av HIV til nye sprøytebrukere, tilsprøytebrukeres seksualpartnere og fra mor til barn.Utbredelsen var over 25 % blant sprøytebrukere som blerutinemessig testet i forbindelse med narkotikabehandling i de italienske regionene Emilia Romagna, Lombardia og Sardinia, i Frankrike (sprøytebrukere over 34 år), i Lisboa og Porto (Portugal), og i Spania.
Sukupuolijakaumat ilmenevätniin, että Etelä-Euroopassa miesten keskuudessa prosenttiosuus on korkea, kun taas Pohjois-Euroopassa miestenprosenttiluvut ovat alhaisia. Syyt tähän voivat johtua erilaisista huumeiden käyttötavoista naisten ja miesten keskuudessa tai eri lähestymistavoista tarjottuihin palveluihin.
Studier somomfattet sprøytebrukere som ble rekruttert både innenforog utenfor et behandlingsopplegg (det siste er mestrepresentativt), viste også over 25 % utbredelse i samme
Yleisesti näyttää siltä, että naiset hakeutuvat hoitoonharvemmin kuin miehet. Toisaalta esiintyvyyden ja hoi-
(13)Figur 8 OL: Situasjonen med hensyn til yrkesaktivitet i en del land (nettutgaven).(14)Figur 9 OL: Utdanningsnivå i en del land (nettutgaven).
(11)Kaavio 7 OL: Hoidettavien asiakkaiden keskimääräinen ikä (verkkoversio).(12)Eurostatin tietoja (1999) on käytetty analyysin viitteenä.
(15)Figur 10 OL: Prosentandel utenlandske statsborgere som søker behandling for første gang (nettutgaven).
(13)Kaavio 8 OL: Joidenkin maiden työllisyystilanne (verkkoversio).
(16)Dette emnet er nærmere beskrevet i Årsrapporten for 2001, Kapittel 3, Utvalgte aspekter – Narkotikarelaterte smittsomme syk- dommer, på http://ar2001.emcdda.eu.int
(14)Kaavio 9 OL: Koulutustaso muutamissa maissa (verkkoversio).
)Se http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/infectious_diseases.shtml for ytterligere opplysninger om metoder og retningslinjer for innsamling av data.
)Kaavio 10 OL: Muiden kuin oman maan kansalaisten prosenttiosuus asiakkaista, jotka pyytävät hoitoa ensimmäisen kerran(verk- koversio).
)For ytterligere opplysninger og kilder, se statistiske tabeller på http://annualreport.emcdda.eu.int
Huumeisiin liittyvät tartuntataudit(16)
Utbredelse av HIV-smitte blant sprøytebrukere i EU, 19962001
HIV-tartuntojen levinneisyys suonensisäisesti huumeita käyttävillä Euroopan unionin jäsenvaltioissa 1996–2001
Utbredelsen blant unge sprøytebrukere kan også gi informasjon om hvor effektiv forebyggingen er ettersom smitten her i snitt vil være av nyere dato enn for gruppen settunder ett.
Saatavilla olevien tietojen mukaan HIV:n levinneisyys injektiokäyttäjien keskuudessa vaihtelee maiden välillä sekä maiden sisällä.
I de landene hvor dataene er spesifisert etteralder, har Spania høyest prevalens blant sprøytebrukereunder 25 år (nedgang fra 20 % i 1996 til 13 % i 2000blant sprøytebrukere i behandling), Frankrike (nedgangfra 6 % i 1997 til 3 % i 1999 blant sprøytebrukere ibehandling, men 8 % i 1998 blant deltakere i sprøytebytteprogrammer), Italia (8 % i 1998 blant sprøytebruke-
Erilaisten tartuntojen levinneisyys vaihtelee suurin piirtein Yhdistyneen kuningaskunnan yhdestä prosentista(kyselytutkimukset ja erilliset nimettömänä toteutettavat seulonnat) Espanjan 34 prosenttiin (huumehoidon yhteydessärutiininomaisesti toteutettavat kokeet). Yleisesti ottaen tartuntojen levinneisyys on tasaantunut.(18) Tämä yleiskuva ei ole muuttunut viime vuosien aikana (kaavio 11).
Utbredelse av HIV-smitte blant italienske sprøytebrukere i behandling, etter region
HIV-tartuntojen levinneisyys hoitoon osallistuvien suonensisäisesti huumeita käyttävien keskuudessa Italiassa alueittain
Pga. begrenset tallmateriale er trender for Luxembourg ikke stabile.1991-1996: Nasjonale knutepunkter, 1997-2001: EuroHIV. ’Utbredelse av HIV-smitte(% smittede) blant nye sprøytebrukere i EU, 19962001’ på http://annualreport.emcdda.eu.int.
Kreikka ja Luxemburg: vuotta 1999 aiemmat tiedot on tilastoitu jälkikäteen. Luxemburgin suuntaus ei ole vakiintunut, sillä luvut ovat hyvin pienet.1991–1996: kansalliset seurantakeskukset; 1997–2001: EuroHIV (Eurooppalainen aidsin epidemiologinen seurantakeskus). ”Prevalence of HIV infection (% infected)among new injecting drug users in the EU, 1996–2001” osoitteessa http://annualreport.emcdda.eu.int.
Med sikte på utformingen og evalueringen av en narkotikapolitikk er det viktig å se trender over tid i HIV-preva-lens.
Alueita, joissa tilanne on vakiintunut tai suuntaus on aleneva, ei ole otettu mukaan.Kokonaisotos on 70000 vuotta kohden. Yksityiskohtaisempia tietoja löytyy taulukosta”Prevalence of HIV infection (% infected) among injecting drug users in the EU,1996–2001” osoitteessa http://annualreport.emcdda.eu.int.Rivelazione Attività nel Settore Tossicodipendenze– Anno 2000, Ministero della Salute, Sistema Informativo Sanitario, Direzione Generale della Prevenzione, Ufficio Dipendenze da Farmaci e Sostanze d’Abuso e AIDS.
Økende trender betyr at innsatsen må styrkes, mensfallende trender tilsier at innsatsen har hatt sin effekt.
Joissakin maissa on kerätty tietoja ainoastaan HIV:n levinneisyydestä uusien injektiokäyttäjien keskuudessa.
Detbetyr likevel ikke at det ikke kan oppstå nye infeksjoneri områder med synkende utbredelse.
tartuntoja voi ilmaantua kyseiselle alueelle.
I løpet av de senere årene har det vært en økning i HIV-smitte hos (undergrupper av) sprøytebrukere i regioner eller byer i Irland,Italia, Nederland, Portugal og Finland (19).
Injektiokäyttäjien hoidonperusteella HIV:n levinneisyys laski Lazion, Marchen ja Umbrian alueilla Italiassa ja neulojenvaihtopisteissä Helsingissä Suomessa vuonna 2000 (aiemmin 1998–1999levinneisyys oli noussut voimakkaasti).
Opplysninge-ne fra Italia viser at nasjonale gjennomsnitt har sværtbegrenset verdi for narkotikapolitiske formål, mens derimot en spesifisering på mindre regioner eller byer girbedre mulighet for å vurdere effekten av det forebyggende arbeidet (figur 12).
Vaikkatietoja ei ole vielä saatavilla useimmista maista ja vaikkamonet asiat riippuvat vielä hyvin paljon testausmenetelmistä, ilmoituskäytännön avulla on havaittu tartuntojenlisääntyneen uudelleen Suomessa (kaavio 13).
Foreløpig kan ytterst få land ginasjonale data spesifisert etter region.
Aidsin levinneisyys antaa kuitenkin edelleen viitteitä uusien HIV-tartuntojen määrästä eri maissa.
Utbredelsen av HIV gikk ned blant sprøytebrukere under behandling iregionene Lazio, Marche, og Umbria i Italia og blantpersoner som deltok i sprøytebytteprogrammer i Helsinki, Finland i 2000 (etter den store økningen fra 1998 til
Aidsinlevinneisyys on laskenut suurimmassa osassa maita vuoden 1996 jälkeen, sillä hoito on kehittynyt ja tartuntoja onollut mahdollisesti vähemmän 1990-luvulla. Portugalissasuonensisäiseen huumeiden käyttöön liittyvä aids lisääntyi edelleen 1990luvun lopussa, mikä on osoitus puut-
)Ytterligere opplysninger er gitt i boks OL‘Økning av HIV-smitte blant sprøytebrukere i en del EU-land’(nettutgaven).
Euroopan unionin jäsenvaltioissa” (verkkoversio).
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Huumausainetilanne
Utbredelse av HCV-smitte blant sprøytebrukere i EU, 19962001
C-hepatiittitartuntojen levinneisyys suonensisäisesti huumeita käyttävillä Euroopan unionin jäsenvaltioissa 1996–2001
Tall i parentes er lokale data.
Suluissa oleva tieto on paikallista.
Forskjellene landene imellom må tolkesmed varsomhet ettersom ulike typer kilde er brukt, og/eller bruk av lokale data.
Maiden välisiä eroja on tulkittavavaroen, sillä lähteet ovat erityyppisiä ja/tai niissä on käytetty paikallisiatietoja.
Fargen til et land indikerer middelverdien for utbredelsesanslagene fra de ulike datakildene.
Kunkin maan väri osoittaa levinneisyyden vaihteluvälin keskiarvon eri tietolähteiden perusteella.
Data for Spania, Italia og Portugal erbegrenset til utbredelsen av HCV blant sprøytebrukere i behandling, oger muligens ikke representative for utbredelsen av HCV blant sprøytebrukere utenfor et behandlingsopplegg.
Espanjan, Italian ja Portugalin tiedotrajoittuvat C-hepatiitin levinneisyyteen hoitoon osallistuvien suonensisäisesti huumeita käyttävien keskuudessa, eivätkä ne välttämättä vastaa C-hepatiitin levinneisyyttä suonensisäisesti huumeita käyttävillä, jotkaeivät osallistu hoitoon.
Dataene fra UK, Luxembourg og Finland er basert på spytt-tester.
Luxemburgin, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot perustuvat sylkitesteihin.
Data for Frankrike er basert på egenrapportering av testresultater, som kan være upålitelige.
Ranskan tiedot perustuvat itseilmoitettuihin testituloksiin, jotka voivat olla epäluotettavia.
Data for Sverigegjelder 1994.Nasjonale knutepunkter.
Ruotsin tiedot ovat vuodelta 1994. Kansalliset seurantakeskukset.
For primærkilder, se statistisk tabell ’Utbredelseav hepatitt C-smitte blant sprøytebrukere i EUs medlemsstater, 19962001’ på http://annualreport.emcdda.eu.int.
Portugalissa kasvu tasaantui vuoden1997 jälkeen, mutta aidsin levinneisyys suonensisäisestihuumeita käyttävien keskuudessa on vuosittain mitattuna Euroopan unionin maista korkein.(20)
Ettersom de nye behandlingsmetodene for sprøytebrukere forsinker utbruddet av AIDS, kan AIDS-data ikke lenger brukes for å følge trender i HIV-smitte.
C-hepatiittiviruksen tartuntojen levinneisyys ja suuntaukset
Forekomstenav AIDS gir likevel opplysninger om antallet nye HIV-til-feller i de ulike landene.
C-hepatiitti tarttuu herkemmin kuin HIV, ja se voisiirtyä helpommin muiden pistämisessä käytettävienvälineiden kuin neulojen välityksellä, esimerkiksi pumpulin, lusikan tai veden välityksellä.
Som et resultat av forbedredebehandlingsmetoder og muligens lavere smittetall på1990-tallet har forekomsten av AIDS gått ned i de flestelandene siden rundt 1996.
Tämä osoittaa,kuinka tärkeää on seurata levinneisyyttä kansallisentason lisäksi alueellisesti, kaupungeittain tai muidenpienten alueiden mukaisesti.