pere/sami_parallel huggingface dataset:
Når den skriftlige behandlingen er ferdig, avgjøres det, på grunnlag av rapporten fra den saksansvarlige dommer og etter at generaladvokaten har uttalt seg, om det er nødvendig å foreta bevisopptak og om saken skal behandles i plenum eller av en avdeling.
Kun kirjallinen menettely on päättynyt, tuomioistuin päättää esittelevän tuomarin selostuksen perusteella ja kuultuaan julkisasiamiestä, onko tarpeen ryhtyä todistelua koskeviin toimenpiteisiin ja käsitelläänkö asiaa jaostolla vai täysistunnossa.
Når det siste prosesskriftet er innlevert eller et eventuelt bevisopptak er avsluttet, fastsetter presidenten datoen for rettsmøtet.
Kun viimeinen oikeudenkäyntikirjelmä on jätetty tai kun viimeinen todistelua koskeva toimenpide on suoritettu loppuun, jos sellaiseen on ryhdytty, presidentti asettaa päivämäärän suulliselle käsittelylle.
I en rettsmøte rapport oppsummerer den saksansvarlige dommer de faktiske forhold i saken og partenes og eventuelle intervenienters argumenter.
Esittelevän tuomarin suullista käsittelyä varten laatimassa selostuksessa on tiivistelmä esitetyistä tosiseikoista sekä asianosaisten ja mahdollisten väliintulijoiden esittämistä perusteluista.
Rapporten blir offentliggjort under rettsmøtet. møtet.
Tämä selostus julkistetaan suullisessa käsittelyssä.
Saken prosederes deretter i et offentlig rettsmøte hvor dommerne og den generaladvokat som er blitt tildelt saken er til stede.
Asia käsitellään tämän jälkeen suullisessa käsittelyssä, jossa ovat läsnä ne tuomarit ja se julkisasiamies, jolle asia
Så snart stevningen er mottatt, blir den registrert i Domstolens kontor.
Heti kun hakemus on vastaanotettu, se merkitään tuomioistuimen diaariin.
Justissekretæren offentliggjør en melding om søksmålet og saksøkerens krav i De Europeiske Fellesskaps Tidende.
Kansliapäällikkö julkaisee ilmoituksen kanteesta ¡a hakijan vaatimuksista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Deretter utpekes en saksansvarlig dommer og en generaladvokat, hvis oppgave er å følge utviklingen av saken i detalj.
Asiaa varten määrätään esittelevä tuomari ja julkisasiamies, joiden tehtävänä on tarkasti seurata jutun edistymistä.
Saksøkeren kan innlevere en replikk og saksøkte en duplikk, for begges vedkommende innen en frist på en måned.
Hakemus annetaan myös tiedoksi toiselle asianosaiselle, jolla on kuukausi aikaa toimittaa tuomioistuimelle vastaus.
Noen uker senere, igjen i åpent rettsmøte, avgir generaladvokaten sin innstilling overfor domstolen.
Hakija ja vastaaja voivat sen jälkeen kumpikin antaa vielä vastineen
Skjematisk oversikt over rettergangen ved Domstolen
Kaavio oikeudenkäynnistä EYn tuomioistuimessa
Anmodninger om prejudisielle avgjørelser
Ennakkoratkaisua koskevat pyynnöt
Avgjørelse av en nasjonal domstol
Kansallisen tuomioistuimen välipäätös
Oversettelse av anmodningen om en prejudisiell avgjørelse til alle fellesskapsspråkene og forkynnelse for partene, medlemsstatene og fellesskapsorganene ganene
Ennakkoratkaisua koskevan pyynnön kääntäminen kaikille EY:n kielille ja sen tiedoksi antaminen asian osaisille, jäsenvaltioille ja EY:n toimielimille
Offentliggjøring av stevningen i De Europeiske Fellesskaps Tidende
Hakemuksen julkaiseminen EY:n virallisessa lehdessä
Offentliggjøring av anmodningen om en prejudisiell avgjørelse i De Europeiske Fellesskaps Tidende
Ennakkoratkaisua koskevan pyynnön julkaiseminen EY:n virallisessa lehdessä
Skriftlige innlegg fra partene, medlemsstatene og fellesskapsorganene
Hakijan ja vastaajan vastineet
Muntlig forhandling Rettsmøte Generaladvokatens innstilling
Suullinen menettely Suullinen käsittely Julkisasiamiehen lausunto
Deretter holder dommerne rådslag­ning og avstemning på grunnlag av et domsutkast som er utarbeidet av den saksansvarlige dommer.
Seuraavaksi tuomarit neuvottelevat keskenään esittelevän tuomarin laatiman tuomion luonnoksen perusteella.
Hver av dommerne kan foreslå endringer.
Jokainen tuomareista voi ehdottaa muutoksia.
Når det er oppnådd enighet om en ende­lig tekst, blir dommen avsagt i åpent rettsmøte.
Kun on päästy yhteisymmärrykseen lopullisesta muotoilusta, tuomio julistetaan julkisessa istunnossa.
Rettergangen ved prejudisielle avgjørelser
Menettely ennakkoratkaisuja annettaessa
Justissekretæren sørger for å over­sette anmodningen til alle felles­skapsspråkene, og for at den blir forkynt for partene i den opprinnelige saken, samt for medlemsstatene, Kommisjonen og, hvor det er nød­vendig, for Rådet.
Kansallinen tuomioistuin lähettää EYn tuomioistuimelle EYn oikeusnormin tulkintaa tai pätevyyttä koskevia kysymyksiä, useimmiten oikeudellisen
Domstolen, hovedhallen I forgrunnen: Fugl bygger rede på blomstrende fingre (Juan Miró)
EYn tuomioistuin, pääaula Etualalla Kukkivilla sormilla pesivä lintu (Joan Miró)
Rettergangsspråket må være et av fellesskapets offisielle språk eller irsk.
tuomarit ja se julistetaan julkisessa istunnossa. Tuomioistuimen tuomiot ja julkisasiamiesten lausunnot julkaistaan tuomioistuimen julkaisusarjassa Reports of Cases before the Court of Justice and the Court of First Instance kaikilla EYn virallisilla kielillä.
Når saksøkte er en medlemsstat, eller en fysisk eller juridisk person som er hjemmehørende i en medlemsstat, er rettergangsspråket det offisielle språket i vedkommende stat.
Kansliapäällikkö käännättää kysymyksen kaikille EYn kielille ja antaa sen tiedoksi ei vain alkuperäisen oikeudenkäynnin asianosaisille vaan myös jäsenvaltioille, komissiolle ja tarvittaessa myös neuvostolle.
Dersom en medlemsstat har flere offisielle språk, velger saksøkeren det som passer ham best.
Ilmoitus julkaistaan virallisessa lehdessä, jossa mainitaan asianosaiset ja kysymyksen pääasiallinen sisältö.
Partene, medlemsstatene og felles skapsorganene har en to måneders frist for å fremsette sine skriftlige bemerkninger til Domstolen.
EYn tuomioistuin, pääaula Vasemmalla, Pronssikausi (Auguste Rodln) Taka-alalla, Synteettinen rakennelma (Joost Baljeu)
Resten av rettergangen foregår på samme måte som i de direkte søksmålene. Alle de som er berettiget til å fremsette skriftlige bemerkninger kan presentere sine argumenter muntlig under rettsmøtet.
Asiassa käytettävän kielen on oltava yksi EYn virallisista kielistä tai irlannin kieli.
Når generaladvokaten har avgitt sin innstilling og dommerne har holdt rådslagning og avstemning, blir dommen avsagt i åpent rettsmøte og oversendt til den nasjonale domstol som ba om avgjørelsen av justissekretæren.
Kun vastaaja on jäsenvaltio tai oikeushenkilö, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa, taikka jäsenvaltion kansalainen, asia käsitellään tämän jäsenvaltion virallisella kielellä.
Domstolen, hovedhallen Til venstre: Bronsealderen (Auguste Rodin) I bakgrunnen: Syntetisk konstruksjon (Joost Baljeau)
Jos valtiolla on enemmän kuin yksi virallinen kieli, hakija saa valita näistä hänelle sopivimman.
Under behandlingen av en anmodning om en prejudisiell avgjørelse, brukes språket til den nasjonale domstolen som har fremsatt anmodningen.
Kun asia koskee ennakkoratkaisua, käytetään sitä kieltä, jota kysymyksen esittänyt tuomioistuin on käyttänyt.
Domstolens dommer blir til gjennom flertallsavstemninger.
Oikeudenkäynti jatkuu samalla tavalla kuin kanteita käsiteltäessä.
De inneholder ikke dissenser, er undertegnet av alle dommerne som har deltatt i rådslagningene og avstemningene, og leses opp i åpent rettsmøte.
Kaikki ne, jotka ovat oikeutetut toimittamaan kirjallisia huomautuksia, voivat esittää perustelunsa suullisesti suullisessa käsittelyssä.
Hvis en part er helt eller delvis ute av stand til å bære omkostningene ved saken, kan han søke om fri rettshjelp.
Jos asianosainen ei pysty suoriutumaan kaikista asian aiheuttamista kuluista tai osasta niitä, hän voi hakea oikeusapua.
Søknaden må inneholde de bevis som påberopes til støtte for søknaden.
Hakemukseen on liitettävä tätä koskevat selvitykset.
Hvorvidt fri rettshjelp skal gis, bestemmes av den avdeling som den saksansvarlige dommer hører til.
Se jaosto, johon esittelevä tuomari kuuluu, ratkaisee, myönnetäänkö oikeusapua.
(European Court Reports) pa alle fellesskapets offisielle språk.
Eriäviä mielipiteitä ei ole. Tuomion allekirjoittavat kaikki neuvotteluun osallistuneet
Rettergangen ved Førsteinstansdomstolen
Oikeudenkäynti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa
Behandlingen ved Førsteinstansdomstolen består av to deler, en skriftlig og en muntlig, og foregår i hovedsak etter de samme prinsipper som gjelder ved direkte søksmål for Domstolen.
Oikeudenkäynti ensimmäisen oikeus asteen tuomioistuimessa koostuu kahdesta osasta, kirjallisesta ja suullisesta, ja siihen sovelletaan pääosin samoja periaatteita kuin niitä, joita noudatetaan käsiteltäessä kanteita EYn tuomioistuimessa.
Imidlertid har den spesielle strukturen og myndigheten domstolen har som en domstol i første instans, nødvendiggjort visse justeringer, særlig med hensyn til bevis opptak.
Kuitenkin tuomioistuimen erityinen rakenne ensimmäisenä oikeusasteena on tehnyt tietyt, varsinkin todistelutoimenpiteitä koskevat muutokset välttämättömiksi. tämättömiksi.
Domstolen som en faktor i den europeiske integrasjon
EYn tuomioistuin Euroopan integraation osatekijänä
Den er ansvarlig for å opprettholde balansen mellom, på den ene side, den myndighet som er tillagt de res­pektive fellesskapsorganene, og på den annen side den myndighet som er overført til Fellesskapet og den som er beholdt av medlemsstatene.
Tuomioistuin vastaa tasapainon yllä­pitämisestä yhtäältä EYn eri toimieli­millä olevan toimivallan välillä ja toisaalta EYIIe siirretyn toimivallan ja jäsenvaltioilla edelleen olevan toimi­vallan välillä.
Takket være disse avgjørelsene, hvorav van Gend en Loos­, Costa mot ENEL­ og Simmenthal­dommene (avsagt i henholdsvis 1962, 1964 og 1978) er de viktigste, kan Fellesska­pets borgere nå påberope seg bestemmelser i fellesskapstraktatene, forordninger og direktiver for de nas­jonale domstolene, og kan søke å få en nasjonal lov som er i strid med fellesskapsretten kjent ikke anven­delig.
Kun EYn tuomioistuin käyttää tuo­mioistuinvalvontaan kuuluvaa val­taansa, se joutuu usein ratkaisemaan kysymyksiä, jotka ovat luonteeltaan valtiosääntöoikeudellisia ja joilla on huomattava taloudellinen merkitys, ja sillä on siten huomattava asema Euroo­pan integraatiossa.
Domstolen må under utøvelsen av sin rettslige kontrollvirksomhet ofte ta stilling til spørsmål av konstitusjonell art og stor økonomisk betydning, og spiller slik sett en sentral rolle i den europeiske integrasjon.
Tuomioistuimen tärkein panos tässä suhteessa on ollut sen ratkaisut, jotka määrittävät EYn perustaa oikeusyh­teisönä: välitön vaikutus
D fellesskapsrettens direkte virkning i medlemsstatene; og l')
Π EY­oikeuden ensisijaisuus teessa kansalliseen oikeuteen.
Med utgangspunkt i disse prinsippene, har Domstolens avgjørelser gjort fellesskapsretten til en realitet for borgerne i Fellesskapet.
Näitä periaatteita soveltamalla EYn tuomioistuimen ratkaisut ovat teh­neet EY­oikeuden todelliseksi asiaksi EYn kansalaisille.
Under etableringen av fellesmarkedet har Domstolen måttet rette oppmerksomheten mot et vidt spekter av produkter, fra »kalkungumper« og frossent kjøtt til kikerter og kirsebær i alkohol, for å klarlegge den nomenklaturen som er nødvendig for å kunne identifisere dem, slik at de kan markedsføres og den felles tolltariff kan komme ensartet til anvendelse.
Yhteismarkkinoiden luomisessa tuo­mioistuin on joutunut perehtymään hyvin laajaan tuotevalikoimaan kalk­kunan reisistä herneisiin, pakasteli­hasta kirsikoihin selventäessään nimikkeistöä, joka on keskeinen tuot­teita tunnistettaessa, markkinoitaessa ja sovellettaessa yhteistä tullitariffia.
Domstolen er ofte blitt bedt om å avklare medlemsstatenes forpliktelser med hensyn til fri bevegelighet av varer og etableringen av et felles marked, samt å sikre avskaffelsen av de handelshindringer av ulike slag som beskytter nasjonale markeder og foretak.
EYn tuomioistuinta on usein pyydetty selventämään jäsenvaltioiden velvolli­suuksia tavaroiden vapaata liikku­mista ja yhtenäismarkkinoiden luomista koskevissa kysymyksissä sekä varmistamaan kaikenlaisten kan­sallisten markkinoiden ja yritysten suojaamiseen tähtäävien esteiden poistamisen.
Som en følge av Nouvelles Frontièressaken (1986), der Domstolen la til grunn at konkurransereglene i Felles skapets traktater kommer til anvendelse på flypriser, har Domstolens avgjørelser på dette område for eksempel gjort det mulig å oppnå gunstigere prisbetingelser for flypassasjerer. sasjerer.
Tapauksessa Nouvelles Frontières (1986) tuomioistuin katsoi, että yhtei­sön perustamissopimuksiin sisältyviä kilpailua koskevia säännöksiä oli sovellettava lentolippuihin. Tuo­mioistuimen ratkaisut näissä kysy­myksissä ovat johtaneet esimerkiksi lentomatkustajille parempiin ehtoihin.
Landbruket er utvilsomt det området hvor Fellesskapets integrasjon har gått lengst.
Maatalous on epäilemättä se alue, jossa EYn yhdentyminen on edennyt pisimmälle.
Som en følge av Cassis de Dijon-dommen (1979), har Fellesskapets for brukere i sitt eget land kunnet kjøpe øl, pasta, ost og andre næringsmidler fra andre land i Fellesskapet — forutsatt at de er lovlig tilvirket og markedsført i opprinnelsesstaten og at det ikke foreligger vesentlige grunner, som for eksempel beskyttelse av helse eller miljø, til å hindre innførsel til forbrukerstaten.
Cassis de Dijon ­tuomion (1979) seu­rauksena eurooppalaiset kuluttajat voivat omassa maassaan ostaa olutta, pastaa, juustoa ja muita ruokatava­roita, jotka ovat toisesta EYn jäsenval­tiosta — edellyttäen, että tavarat ovat laillisesti valmistetut ja markkinoidut tässä valtiossa eikä ole sellaisia vah­voja perusteita kuten terveyden tai ympäristön suojelu, jotka estäisivät sen maahantuonnin kulutusta varten.
Avgjørelsen betegnet et vendepunkt i avskaffelsen av handelshindringer mellom medlemsstatene og sparte samtidig fellesskapsorganene for et enormt arbeid med å harmonisere medlemsstatenes lovgivninger om sammensetningen av næringsmidler.
EYn tuomioistuimen ratkaisut tällä Euroopan integraation eturintamalla ovat tehneet mahdolliseksi vahvistaa yhteisen maatalouspolitiikan pääpe­riaatteet (markkinoiden yhtenäisyys ja EYn etusija) sekä varmistaa, että sen täytäntöönpanoa koskeva järjestelmä toimii asianmukaisesti.
Domstolens praksis på dette foregangsfeltet innen Fellesskapets integrasjon har anerkjent de fundamentale prinsipper for den felles landbrukspolitikken (enhetlig marked og fellesskapsfortrinnsrett), og sikrer at de ulike mekanismene for gjennomføringen av den fungerer tilfredsstillende.
Mainittu tuomio muodosti käänne­kohdan esteiden poistamisessa jäsen­valtioiden välisestä kaupasta ja vapautti samalla toimielimet suunnat­tomasta tehtävästä harmonisoida jäsenvaltioiden lainsäädäntöä elintar­vikkeiden sisällöstä.
Domstolen har også i en rekke avgjørelser fastslått rekkevidden av de rettigheter en innflyttet arbeidstakers ektefelle og barn har til å bosette seg sammen med ham, og har understreket at barn ikke bare må gis adgang til en alminnelig utdannelse og yrkesutdannelse, men at de også er berettiget til den samme støtte som barn av borgere i oppholdsstaten, slik som rentefrie lån, stipendier, hjelp til rehabilitering av handikappede osv.
asumaan hänen kanssaan ja on tähdentänyt, että lapsilla ei ole vain oikeus saada yleistä koulutusta, vaan he ovat myös oikeutettuja samaan tukeen kuin asuinmaan kansalaisten lapset kuten korottomaan lainaan, apurahoihin, vammautuneiden kuntoutukseen jne.
En annen problemstilling som Domstolen har behandlet i en rekke saker om prejudisielle avgjørelser, er lik lønn for menn og kvinner.
EYn tuomioistuin on lukuisten ennakkoratkaisua koskevien pyyntöjen yhteydessä selvittänyt myös kysymystä miesten ja naisten oikeudesta samaan palkkaan.
Domstolen har også bidratt til integrasjon på det menneskelige plan, hvilket har vært av sentral betydning ikke bare under etableringen av det felles markedet, men også for den stadig tettere enhet mellom de europeiske folk.
EYn tuomioistuin on edistänyt yhdentymistä myös yksilötasolla, mikä on tärkeätä ei vain luotaessa yhteismarkkinoita vaan myös entistä tiiviimmässä Euroopan kansojen välisessä yhteistyössä.
En arbeidstaker fra en fellesskapsstat som bestemmer seg for å bosette seg i en annen felles skapsstat, og som dermed risikerer å bli utsatt for indirekte eller direkte diskriminering, nyter nå godt av de samme rettigheter og fordeler vedrø
Työntekijä, joka päättää asettua toiseen EYn jäsenvaltioon ja joka siten saattaa tulla suoraan tai epäsuoraan syrjityksi, nauttii tänä päivänä samoista työehtoja ja työllistämistä koskevista oikeuksista ja etuuksista kuin kansalliset työntekijät.
I den forbindelse har Domstolen fast slått at en sosial ytelse som garanterer et minstebeløp til livsopphold eller en særskilt ytelse til eldre personer som sikrer dem en minsteinntekt, er sosiale rettigheter som innflyttede arbeidstakere er berettiget til på samme vilkår som nasjonale arbeidstakere. takere.
EYn tuomioistuin on määritellyt tuomioissaan myös siirtotyöntekijän puolison ja lasten oikeuden asettua
Ettersom Romatraktaten inneholder en egen bestemmelse om slike spørsmål, la Domstolen i Defrenne-saken (1971) til grunn at det ikke er behov for særskilte tiltak, hverken på felles skapsnivå eller i de enkelte medlems stater, for at denne bestemmelsen kommer umiddelbart til anvendelse, og at det er opp til de nasjonale domstoler å sikre at borgerne i Fellesskapet nyter godt av dette prinsipp.
Koska Rooman sopimus sisältää nimenomaisen säännöksen tästä, tuomioistuin katsoi Defrenne-tuomiossaan (1971) että mitään EYn tai jäsenvaltioiden toimenpiteitä ei tarvittu tämän sopimusmääräyksen suoraa soveltamista varten ja että kansallisten tuomioistuinten velvollisuutena oli varmistaa, että kaikki Euroopan kansalaiset saavat nauttia tämän periaatteen tuomista hyödyistä.
Domstolen har også måttet løse viktige spørsmål vedrørende fri utveksling av tjenester og etableringsretten.
Tuomioistuin on myös joutunut ratkaisemaan tärkeitä kysymyksiä palvelujen vapaan tarjonnan ja vapaan liikkeenperustamisoikeuden alueella.
Etter Romatraktaten skulle alle begrensninger på disse områder vært fjernet ved utløpet av 1960-årene, men de nødvendige skritt er ikke alltid blitt tatt innen de fastsatte frister.
Rooman sopimuksen mukaan näillä aloilla kaikkien rajoitusten olisi pitänyt olla kumottuja 1960-luvun loppuun mennessä, mutta tarpeellisiin toimenpiteisiin ei aina ollut ryhdytty määräajassa.
I sine dommer i van Binsbergen-og Reyners-sakene (1974), fjernet domstolen hindringer for utøvelsen av disse rettighetene ved å legge til grunn at bestemmelsene i traktaten har umiddelbar virkning og følgelig kan påberopes for de nasjonale domstoler.
Tuomioissaan asioissa van Binsberger ja Reyners (1974) EYn tuomioistuin poisti esteet näiden vapauksien tieltä katsomalla, että sopimuksen määräyksillä oli suora vaikutus ja niihin voitiin siten vedota kansallisissa tuomioistuimissa.
Domstolen har også hatt anledning til å understreke viktigheten av miljøvern, som den har ansett for å være et av Fellesskapets hovedformål, og som
EYn tuomioistuimella on ollut myös mahdollisuus painottaa ympäristönsuojelun merkitystä, jonka se on katsonut olevan yhteisön tärkeimpiä
stater ikke lenger var berettiget til å påta seg forpliktelser overfor tredjestater som berører fellesskapsreglene, og etablerte med dette det svært viktige prinsippet om at Felles skapets myndighet utad er av dynamisk karakter.
Tuomioistuin on esimerkiksi katsonut lailliseksi sen, että Tanska on asettanut oluen ja virvoitusjuomien myyjille velvollisuuden perustaa pantti- ja palautusjärjestelmän tyhjille astioille.
Endelig er det grunn til å understreke den rolle Domstolen har spilt som beskytter av individuelle rettigheter innen fellesskapsrettens hovedsakelig tekniske og økonomiske rammeverk. meverk.
Lopuksi on syytä korostaa EYn tuomioistuimen asemaa yksityisen henkilön oikeuksien turvaajana luonteeltaan pääasiallisesti teknisen ja taloudellisen yhteisön lainsäädännön alalla.
Etter at Europaparlamentet fikk tildelt utvidet myndighet, godtok Domstolen, før det ble uttrykkelig hjemlet i Maastrichttraktaten, at visse av Euro paparlamentets beslutninger kunne prøves for Domstolen og, omvendt, at Europaparlamentet kunne påklage de andre organenes beslutninger hvis de griper inn i Europaparlamentets særlige myndighet.
Kun Euroopan parlamentti sai lisää toimivaltaa, EYn tuomioistuin totesi jo ennen kuin Maastrichtin sopimus nimenomaisesti näin määräsi, että tiettyjen parlamentin tointen pätevyyttä voitiin moittia EYn tuomioistuimessa ja että vastaavasti parlamentti voi moittia muun toimielimen toimia, jos ne loukkaavat sen oikeuksia.
Helt siden dommene i Stauder- og Internationale Handelsgesel Ichaftsakene (henholdsvis 1969 og 1970), har Domstolen konstant prøvet å beskytte individets grunnleggende rettigheter uten dermed å gå utenfor rammene for fellesskapsretten.
Asioissa Stauder ja Internationale Handelsgesellschaft (1969 ja 1970) annetuista tuomioista lähtien EYn tuomioistuimen yhtenä pysyvänä huomion kohteena on ollut suojata ihmisten perusoikeuksia EYn oikeuden rajoja loukkaamatta.
I sin dom i Francovich-saken (1991), knesatte Domstolen prinsippet om en stats ansvar for skade som er påført enkeltindivider som en følge av over tredelser av fellesskapsretten, samt plikten til å erstatte dem.
Tuomiossaan asiassa Francovich (1991) EYn tuomioistuin vahvisti periaatteen, että valtio on vastuussa yksityiselle vahingosta, jonka se on aiheuttanut rikkoessaan EY-oikeutta ja että valtio on velvollinen korvaamaan vahingon.
I sin dom i AETR-saken (1971), fastslo foreksempel Domstolen at medlems
EYn tuomioistuin on huolehtinut siitä, että EY-oikeus on mukautunut muuttuneisiin olosuhteisiin.
Hvordan ser så fremtiden ut for Fellesskapets dømmende organ?
Millaiselta sitten tulevaisuus näyttää yhteisön lainkäyttöelimelle?
Uansett hva fremtiden bringer vil Domstolen fortsette å sikre at lov og rett respekteres ved tolkingen og anvendelsen av fellesskapstraktatene, og dens dommer vil følgelig bli respektert av alle som imøteser et sterkt og solidarisk Europa i fred og enhet.
Odotettavissa on työmäärän lisääntymistä mutta myös tuomiovallan laajentumista, johon kytkeytyy yhä tärkeämmäksi muodostuva, neljän vuosikymmenen aikana syntynyt oikeuskäytäntö.
Det må forventes en økning i arbeidsbyrden og en utvidelse av kompetansen, samtidig som den rettspraksis som har utviklet seg gjennom fire tiår må forventes å få stadig økende betydning.
Mitä tulevaisuus tuokin mukanansa, EYn tuomioistuin varmistaa jatkossakin, että oikeutta noudatetaan tulkittaessa ja sovellettaessa perustamissopimuksia.
Fellesskapenes Europa, grunnlagt for fire tiår siden, er nå i ferd med å nå en moden alder.
EYn Eurooppa, joka syntyi neljä vuosikymmentä sitten, on saavuttamassa kypsyysikänsä.
Som et grensefritt område fra 1993, og som en følge av vedtagelsen av Mastrichttraktaten, utvikler Fellesskapet seg i retning av en politisk union, samtidig som for bindelsene med nye deltagere fra Nord- og Øst-Europa søkes styrket.
Seurauksena Maastrichtin sopimuksen hyväksymisestä se on vuodesta 1993 alue ilman sisäisiä rajoja, joka on siirtymässä kohti poliittista unionia valmistautuen samalla vahvistamaan siteensä uusiin kumppaneihin Pohjois- ja Itä-Euroopassa.
Oversikt over den planlagte utvidelsen av Domstolens sete (forventes fullført i 1995)
Yleiskuva tuomioistuinrakennuksen suunnitellusta laajennuksesta (valmistunee vuonna 1995)
Denne brosjyren er utarbeidet av informasjonsavdelingen ved De Europeiske Fellesskaps Domstol.
Tämä kirjanen on tehty EYn tuomioistuimen tiedotusosastolla.
Domstolen er under ¡ngen omstendighet ansvarlig for de synspunkter som kommer til uttrykk.
Tuomioistuin ei millään tavoin vastaa esitetyistä mielipiteistä.
Brosjyren er illustrert med fotografier av kunstverker som er stilt ut ved Domstolen, og som er donert av eller utlånt fra medlemsstatene.
Kuvissa olevat taideteokset ovat esillä EYn tuomioistuimessa ja ovat EYn jäsenvaltioiden lahjoittamia tai lainaamia.
Luxembourg: Kontoret for De Europeiske Fellesskaps offisielle publikasjoner, 1994.
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1994
Gjengivelse er tillatt, bortsett fra kommersielle formål, forutsatt at kilden blir oppgitt.
Tekstin lainaaminen sallittu, paitsi kaupallisiin tarkoituksiin, edellyttäen, että lähde mainitaan.
KONTORETT FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAPS OFFISIELLE PUBLIKASJONER
EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
Dette bildet viser Det europeiske miljøbyrås flagg med logoen for «bærekraftig utvikling» (halvveis blomst, halvveis tannhjul), som symboliserer målsettingen om harmoni mellom økonomien og miljøet.
Yllä olevassa kuvassa on Euroopan Ympäristökeskuksen lippu "kestävää kehitystä" kuvaavine logoineen (puoliksi kasvi, puoliksi hammaspyörä), joka esittää vertauskuvallisesti talouden ja ympäristön sopusoinnun tavoitetta.
En kort oversikt over Det europeiske miljøbyrås historie ƒ Rhodos-erklæringen i desember 1988 krevde ropeiske miljøbyrås arbeidsgruppe (EEA-TF), Det europeiske råd at det ble gjort en som ble nedsatt av GD-XI i 1990 og sto for for kraftinnsats på miljøområdet, og Kommisjonen beredelsene til Miljøbyråets virksomhet i intereagerte umiddelbart.
EYK:n työn perusta luotiin itse asiassa jo vuosi na 1985—1990, jolloin CORINE-tietojärjes-telmä perustettiin. Sen tietokannat siirrettiin pääosaston XI vuonna 1990 perustamaan EYK-valmisteluryhmään, joka huolehti EYK:n toiminnan valmistelusta siirtymäkauden ajan vuosina 1990—1994.
Presidenten, Jacques De rimsperioden 1990-1994. lors, erklærte i sin tale til Europaparlamentet i januar 1989 at det ville bli «etablert et eu Miljøbyråets daglige lederO ble utnevnt i juni ropeiske nett for måling og kontroll bestående av 1994.
Komissio toimi välittömästi; puheenjohtaja Delors itse ilmoitti Euroopan parlamentille tammikuussa 1989 pitämässään puheessa, että "olisi perustettava eurooppalainen mittaus-ja valvontaverkosta, jossa olisivat mukana julkiset tai yksityiset, alueelliset tai kansalliset palvelut". Ilmoi
I august 1994 flyttet byrået inn i lokalene offentlige eller private, regionale eller nasjonale på Kongens Nytorv, og arbeidsgruppen ble opp anlegg».
tuksellaan Jacques Delors ennakoi sitä, että tar Elokuussa keskus muutti Kongens Nytorvilla vittiin erillinen toimielin, jossa käsitellään pääasiassa ympäristöön liittyvää tietoa ja jossa tärkeimpinä tekijöinä pidetään luotettavuutta ja uskottavuutta.
Med denne erklæringenforegrep Delors løst.
Kööpenhaminassa sijaitseviin tiloihin ja valmis teluryhmä lakkautettiin.
Etter en sped begynnelse med en stab på behovet for et særskilt organ som hovedsakelig seks personer begynte rekrutteringen av resten skulle beskjeftige seg med miljøinformasjon, med av personellet i annen halvdel av 1994.
Aluksi henkilöstöön kuului kuusi henkilöä, mutta varsinainen hen kilöstön palkkaus alkoi vuoden 1994 jälkipuoliskolla.
De åppålitelighet og troverdighet som overordnede ne, omfattende rekrutteringsprosedyrene som ble mål. valgt, fikk stor oppmerksomhet, og i alt kom mer enn 7000 søknader inn til de første 26 stillin
Avoin ja laaja hakumenettely herätti suurta kiinnostusta, ja 26:ta haussa olevaa paikkaa varten saatiin 7000 hakemusta.
I forbindelse med sitt forslag om å opprette Det gene som ble utlyst.
Keskuksen vuoden 1996 ta lousarvio oli 14,5 miljoonaa ecua.
De første ansatte kom på europeiske miljøbyrå (FEA) i juli plass i Miljøbyråets lokaler i København sen 1989 uttalte Ripa di Meana (EUs trum i annen halvdel av 1995, og innen utgandaværende miljøkommissær) at gen av 1996 var staben økt til 50 personer. «...hovedformålet med byrået Byråets budsjett for 1996 var på 14,5 millioner er å bistå medlemsstatene i å ECU (MECU). oppfylle de målsettinger om vern og gjenoppbygging av Det europeiske miljøbyrå har tilformål å formidmiljøet som er fastsatt i le objektiv, pålitelig og sammenlignbar infortraktaten og i Fellesskapets masjon til dem som har ansvaret for å utforme ulike miljøprogrammer». og gjennomføre europeisk og nasjonal miljøpolitikk, og til allmennheten.
Esitellessään heinäkuussa 1989 ehdotusta Euroopan ympäristökeskuk sen perustamiseksi Ripa di Meana (tuolloinen ympäristö asioista vastaava komissaari) totesi, että "...keskuksen tärkeimpänä tehtävänä on auttaa jäsenvaltioita pitämään kiinni ympäristönsuojelua ja ympäristön palautumista koske vista tavoitteista, jotka on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja yhteisön eri ympäristöohjelmissa".
Dette skal gjøres ved å Med dette fulgte Kommisjo utnytte eksisterende data og informasjon og ved nen opp påtrykketfra Europa å bygge på og forbedre eksisterende kapasitet i parlamentets miljøkomité og medlemsstatene og EU-organene. erkjente - i likhet med EUs miljøministre - nødvendigheten av Miljøbyråets arbeid er basert på virksomheten forbedret informasjon for å oppfylle sitt øk til det europeiske nett for miljøinformasjon og ende og stadig mer komplekse ansvar.
Euroopan ympäristökeskuksen tehtävänä on tuottaa puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa eurooppalaisen ja kansallisen ympäristöpolitiikan suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaavien henkilöiden käyttöön sekä suurelle yleisölle. Tämä tulee toteuttaa käyttämälläjo ole massa olevaa tietoa sekä kehittämällä ja parantamalla jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten toi mielinten olemassa olevia voimavaroja.
Hensikten miljøobservasjon (EIONET).
Keskuksen työ perustuu ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston (Eionet) toimintaan.
EIONET omfatmed Miljøbyrået og det tilknyttede europeiske ter 8 europeiske emnesentre (med 65 ETC-nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon samarbeidspartnere), 18 nasjonale knutepunk(EIONET) var å levere forbedret miljøinfor ter og 512 viktige referensesentre (hvorav 131 masjon og bidra til oppbyggingen av en bedre er nasjonale referansesentre).
Eionet koostuu kahdeksasta eu rooppalaisesta aihekeskuksesta (joissa on 65 aihekeskusten jäsentä), 18:sta kansallisesta tieto keskuksesta ja 512:sta verkoston pääosasta (joista 131 on kansallisia asiantuntijalaitoksia).
Ved behov kjøper database for miljøpolitiske spørsmål. byrået dessuten inn ekspertise for prosjekter fra hele Europa.
Lisäksi keskus hankkii tarvittaessa asiantuntija-apua hankkeisiin kaikkialta Euroopasta. ta.
Miljøbyrået og EIONET ble opprettet på grunnlag av EF-forordning nr.
Keskus ja siihen liittyvä Euroopan ympäristötietoja seurantaverkosta (Eionet, Eu ropean Environmental Information and Observation Network) perustettiin toimittamaan en tistä laadukkaampaa tietoa ympäristöstä ja kehittämään ympäristöön liittyvää päätöksentekoa tukevaa tietopohjaa.
1210/90 vedtatt Med støtte i EIONET skal byrået også utarbeide i mai 1990, som trådte i kraft 30. oktober 1993 nødvendige retningslinjer og tekniske spesida det ble bestemt hvor byråets sete skulle ligge. fikasjoner for å sikre at framtidig informasjon Grunnlaget for Miljøbyråets arbeid ble faktisk blir pålitelig, samsvarende, sammenlignbar og lagt allerede i årene 1985-1990, med etablerin effektiv.
Keskuksen on myös laadittava Eionetverkoston tuella tarvittavat linjauksetja määrittelyt, jotta sen tiedot ovat luotettavia, yhtäpitäviä, vertailukelpoisia ja päteviä.
Produktene skal være målrettet slik at gen av informasjonssystemet CORINE.
Tuotteiden on oltava heti käyttövalmiita, niissä on käsiteltävä tärkeimpiä kysymyksiä ja ne on tuotettava tehokkaasti.
Data de kan brukes direkte, skal omhandle prioriterte basene i dette systemet ble overført til Det eu områder og være framstilt på en effektiv måte.
Keskus ja Eionet perustettiin toukokuussa 1990 hyväksytyllä Euroopan yhteisön asetuksella 1210/90, joka tuli voimaan 30 päivänä lokakuuta 1993, kun päätös keskuksen kotipaikasta tehtiin.
EN KORT OVERSIKT OVER DET EUROPEISKE MILJØBYRÅS HISTORIE
EYK:N HISTORIA LYHYESTI
Forord av styrets leder, Derek Osborn
Johtokunnan puheenjohtajan alkusanat
Fram mot 1997 — og videre
Kohti vuotta 1997 ja siitä eteenpäin
Fortale om daglig leder har jeg herved gleden av å legge fram Det europeiske
Kuvitus: • Kansi • Sisäkansi: EYK:n historia lyhyesti • Valokuvat: CDanmark
R si miljøbyrås tredje årsberetning til Eu ropakommisjonen, Europaparlamentet, Rådet og medlemsstatene i samsvar med EF-forord-ning nr. 1210/90.
Q eskuksen johtajana minulla on ilo toi mittaa Euroopan ympäristökeskuksen kolmas vuosikertomus Euroopan ko missiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille Euroopan yhteisön asetuksen 1210/90 mukaisesti.
Gjennom resultatene som er oppnådd i 1996 viser årsberetningen hvilken rolle byrået kan spille ved å formidle tilgjengelig informasjon til både politikere og allmennheten, som fastsatt i forordningen.
Kertomuksessa esitetyt vuoden 1996 tulokset osoittavat, miten keskus voi toimia asetuksen edellyttämällä tavalla tietojen toimittajana päättäjille ja yleisölle.
Mange rapporter og databaser er på trappene ved årets slutt og vil bli utgitt på papir og i elektronisk form i løpet av 1997.
Monet raporteista ja tietokannoista ovat valmistumisvaiheessa loppuvuodesta, ja ne julkaistaan painettuna ja sähköisessä muodossa vuonna 1997.
Rapportene og databasene dekker på den ene siden miljøets tilstand og utvikling, og på den annen side utviklingen av miljøovervåking i Europa, med sikte på å levere sammenlignbare og pålitelige data og opplysninger, utarbeide vur deringer av politiske redskaper og behandling, og gjøre eksisterende informasjon tilgjengelig for brukergrupper i hele Europa.
Raportit ja tietokannat kattavat sekä ympäristön tilan että kehityssuunnat, Eu roopan ympäristöseurannan kehittämisen luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon tuottamiseksi, politiikan keinojen ja menettelyjen arvioinnin ja olemassa olevan tiedon saattamisen kaikkien eurooppalaisten käyttäjäryhmien ulottuville.
1996 var EEAs annet driftsår, og størsteparten av personalet ble ansatt i løpet av dette året.
Vuosi 1996 oli EYK:n toinen toimintavuosi, jolloin suurin osa henkilökunnasta palkattiin.
Byrået ble offisielt åpnet i november 1994, og de fleste ble ansatt i slutten av 1995 og begynnelsen av 1996.
Keskus aloitti toimintansa virallisesti marraskuussa 1994, mutta suurin osa henkilöstöstä palkattiin vuoden 1995 lopulla ja vuoden 1996 alussa.
Men 1996 har også vært et år der vi har for beredt vurderinger og utarbeidet årsrapporter om en rekke emner, som også vil inngå i de kommende treårige EU- og alleuropeiske rapporter i 1998.
Lisäksi vuonna 1996 valmisteltiin useisiin eri aiheisiin liittyviä arviointeja ja vuosittaisia raportteja, joita käytetään myös vuonna 1998 julkaistavissa Euroopan yhteisön kolmivuotisraportissa ja yleiseurooppalaisessa kolmivuotisraportissa.
Når det gjelder 3- årsrapportene, er innhold og framgangsmåte definert, delrapporter blir utgitt og flere bidrag er under utarbeidelse.
Kolmivuotisraporttien sisältö ja tuotantomenetelmät on määritelty, sisällön rakenne on julkaistu ja lisäsisältöä kehitellään.
Samtidig er forespørsler fra de største brukerne på diverse områder et terkommet ved at det er utarbeidet rapporter om ozonepisoder, utslipp til luft, miljøavgifter, klimaendring osv.
Samanaikaisesti suurimmilta käyttäjiltä tietyistä aiheista tulleisiin pyyntöihin on vastattu laatimalla raportteja otsonikerroksen muutoksista, päästöistä ilmaan, ympäristöveroista, ilmaston muutoksesta jne.
1996 har følgelig vært et år for konsolidering og oppbygging av EIONET - det europeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon.
Vuonna 1996 toimintaa siis vahvistettiin ja Eio-net-verkostoa — Euroopan ympäristötieto- ja seurantaverkostoa — rakennettiin edelleen.
Det ligger mye miljøinformasjon på nasjonalt og regionalt plan, og et av byråets hovedmål er å hjelpe til med å etablere og samordne EIONET.
Kansallisella ja alueellisella tasolla on paljon ympäristötietoa, ja keskuksen päätavoitteena on tukea ja yhteensovittaa Eionetverkoston toimintaa.
Det ettårige arbeidsprogrammet for 1996 var dristig, og det ble gjennomført takket være iherdig innsats fra byråets ansatte og aktørene i EIONET - de nasjonale knutepunktene, enhetene i de nasjonale nettene og særlig de europeiske emnesentrene.
Vuoden 1996 työohjelma oli kun nianhimoinen, ja sen toteuttamisen ovat suurella työpanoksellaan taanneet EYK:n hen kilöstö ja Eionetverkoston toimijat: kansalliset tietokeskukset, kansallisten verkostojen yk siköt ja eritoten aihekeskukset.
I 1996 har Miljøbyrået arbeidet med alle opp gavene som er fastsatt i EF-forordning nr. 1210/90, med klar prioritering, slik at 60 % av byråets ressurser er satt inn i utviklingen av grunnlaget for EIONET og utviklingen av eu ropeiske nett, databaser og informasjon om vann og vassdrag, luftkvalitet, naturen, miljøet i hav- og kystområder, bruk av land, utslipp til luft, jordbunn og datakildekatalogen.
Vuonna 1996 keskus hoiti kaikkia sille asetuksessa 1210/90 säädettyjä tehtäviä, mutta se käytti suurimman osan eli 60 prosenttia voi mavaroistaan Eionetverkoston perustan kehittämiseen sekä sisävesiä, ilman laatua, luonnonsuojelua, meri- ja rannikkoympäristöä, maanpeitettä, päästöjä ilmaan, maaperää ja tietolähteitä koskevien eurooppalaisten verkosto jen, tietokantojen ja tiedon kehittämiseen.
Vurderingsoppgavene fastsatt i forordningen er på begynt, og for oppgavene på dette området må vi nok ha en betydelig vekst i årene som kom mer om vi skal klare å oppfylle informasjonsbehovene etter forordningen.
Asetuksessa säädetyt arviointitehtävät on aloitettu, ja niiden ennustetaan lähivuosina kasvavan merkittävästi, jotta asetuksessa säädettyihin tietotarpeisiin pystyttäisiin täysimittaisesti vastaamaan. taamaan.
1997 blir året for evaluering av forordningen om opprettelse av Miljøbyrået, og det skal også avgjøres om Miljøbyrået skal tillegges nye oppgaver.
Vuonna 1996 keskityttiin pääasiassa toiminnan perustan vahvistamiseen; näin haluttiin varmistaa laajan aihepiirin kattavien tietokantojen kokoaminen yhdeksi eurooppalaiseksi tieto järjestelmäksi, jonka avulla voidaan tuottaa eu rooppalaisten päättäjien tarvitsemia kehiryskulkutietoja ja arviointeja.
Den såkalte DP-SIR-metoden, dvs.
Vuonna 1997 EYK:n perustamisasetusta arvioidaan uudelleen ja päätetään, pitäisikö kes-
Gjennomgangen av det flerårige ar beidsprogrammet vil skje iO dialog med bruk erne for å gi de politiske beslutningstakerne maksimal støtte i årene som kommer ved å le vere informasjon som kan brukes direkte i ut formingen og gjennomføringen av miljøpolitikken, herunder integreringen av miljøspørsmål i politikken på alle andre om råder.
Monivuotista työohjelmaa tarkistetaan yhteistyössä käyttäjien kanssa, jotta päättäjiä voitaisiin tulevaisuudessa parhaiten tukea toimittamalla näille tietoa, josta on välitöntä hyötyä ympäristöpolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa, myös liitettäessä ympäristökysymykset osaksi kaikkia muita poliittisia toimia.
Vi har nå et grunnlag for å hjelpe Fellesskapets organer og medlemsstatene til å gi sine nasjonale systemer en europeisk dimensjon og la informasjonen virke til beste for miljøet.
Meillä on nyt ole massa keinot, joilla voimme tukea yhteisön toi mielimiä ja jäsenvaltioita luomaan eurooppalaista lisäarvoa kansallisiin järjestelmiin ja käyttämään tietoja ympäristön eduksi.
La meg avslutte med å takke alle de ansatte ved Miljøbyrået for deres innsats og profesjonalitet i sine bidrag til det som er oppnådd i 1996, i tillegg til alle våre partnere i de nasjonale informasjonssystemene, særlig de nasjonale knutepunktene og de europeiske emnesentrene.
Lopuksi haluan kiittää koko keskuksen hen kilöstöä innokkaasta ja ammattitaitoisesta panoksesta, jonka ansiosta vuoden 1996 saavutukset syntyivät, sekä kaikkia kansallisissa tietojärjestelmissä toimivia kumppaneitamme, varsinkin kansallisia tietokeskuksia ja aihekeskuksia.
De har alle bidratt til Miljøbyråets arbeid på en effektiv og avgjørende måte.
Ne ovat kaikki toimineet tehokkaasti ja vaikuttaneet ratkaisevasti keskuksen työhön.
Jeg vil også gjerne takke medlemmene av styret og den vitenskapelige komité, Kommisjonens tjenester (særlig GD-XI), EUROSTAT, Det felles forskningssenter (ISPRA), Kontoret for offisielle publikasjoner samt Oversettelsessenteret.
Haluan myös kiittää johtokunnan ja tieteelli sen komitean jäseniä, komission yksiköitä (erityisesti pääosastoa XI), Eurostat-tilastokes-kusta, yhteistä tutkimuskeskusta, virallisten julkaisujen toimistoa ja käännöskeskusta.
Vi vil fortsatt trenge deres støtte både i 1997 og i framtiden.
Tarvitsemme tukeanne edelleen vuonna 1997 ja siitä eteenpäin.
(Derek) Osborn Leder Det europeiske miljøbyrås styre
(Derek) Osborn puheenjohtaja, EYK:n johtokunta
Først må byrået igjen rette søkelyset på sin sentrale oppgave, nemlig utarbeidelsen av generelle rapporter om miljøets tilstand.
Ensinnäkin keskuksen on edelleen huolehdittava tärkeimmästä tehtävästään eli ympäristön tilan yleisestä raportoinnista.
Vårt første arbeid på dette området var den såkalte Dobris-rapporten om tilstanden i det alleuropeiske miljø, samt miljørapporten i forbindelse med gjennomgangen av Den eu ropeiske unions femte handlingsprogram for miljø, som begge kom ut i 1995.
Ensimmäiset siihen liittyvät työmme olivat yleiseurooppalainen ympäristön tilan Dobris-arviointi ja Eu roopan unionin viidennen ympäristötoimintaohjelman tarkistusta varten laadittu ympäristöselvitys, jotka julkaistiin vuonna 1995.
Nye rapporter skal utarbeides både til den store Europakonferansen i Århus og til EU i løpet av 1998, og mesteparten av dette arbeidet vil måtte gjøres i løpet av 1997.
Meidän on laadittava jälleen selonteko sekä laajaan Århusin Eurooppa-konferenssiin että Euroopan unionille vuoden 1998 aikana, ja suurin osa työstä tulee tehdä vuoden 1997 ku luessa.
Men personalets entusiasme, som er til å ta og føle på, det like store engasjementet hos Miljøbyråets samarbeidspartnere innenfor EIONET, og resultatene kvalitativt og kvantitativt, gjør slitet verdt.
Henkilöstön kouriintuntuva innostuneisuus, keskuksen Eionet-kumppaneiden vastaavanlainen omistautuminen sekä tulosten määrä ja laatu tekevät pyrkimyksestä kuitenkin hyvin arvokkaan.
At alle innenfor Miljøbyråets nett av samarbeidspartnere er fast bestemt på sammen å arbeide for å bedre informasjonen om miljøet, er et fremragende eksempel på europeisk samarbeid om felles interesser.
Kaikkien EYK-kumppanuusver-kostossa mukana olevien halu työskennellä yhdessä ympäristötiedon parantamisen puolesta on erinomainen esimerkki eurooppalaisesta yhteistyöstä asiassa, joka koskettaa kaikkia. kia.
En annen nøkkeloppgave vil være å videreutvikle samarbeidet med land utenfor Unionen, særlig landene i Sentral- og Øst-Eu-ropa.
Toinen avaintehtävä on yhteistyön kehittämi nen unionin ulkopuolisten maiden, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa.
På institusjonelt plan har Miljøbyrået opprettholdt sine tette bånd til Kommisjonen (særlig GD XI), Europaparlamentet og Rådet, som alle innimellom har bidratt med verdifull støtte og veiledning.
Toimielinten osalta keskus pitää yllä läheisiä yhteyksiä komissioon (erityisesti pääosasto XLeen), parlamenttiin ja ministerineuvostoon, jotka ovat aika ajoin voimakkaasti tukeneet ja opastaneet keskusta.
I 1996 etablerte Miljøbyrået faste arbeidsforbindelser med kolleger i PHARE-statene, som nå har bedt om at samarbeidet formaliseres ytterligere ved at statene gis fullt medlemsskap i Miljøbyrået i henhold til ar tikkel 19 i forordningen.
Vuoden 1996 aikana keskus vakiinnutti toimi vat yhteydet henkilöihin Phare-ohjelman maissa, jotka ovat hiljattain pyytäneet, että yhteistyö virallistettaisiin ja heidän maansa hyväksyttäisiin keskuksen täysjäseneksi asetuksen 19 artiklan säännösten mukaisesti.
Forhandlingene i den anledning er Kommisjonens ansvar, men Miljøbyrået har gitt uttrykk for at det stiller seg positivt til de sentral- og østeuropeiske landenes ønske om fullt medlemsskap.
Asiaan liittyvistä neuvotteluista huolehtiminen kuuluu komissiolle, mutta keskus on ilmoittanut, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden täysjäsenyys ilahduttaisi sitä suuresti.
I 1996 satte daglig leder og jeg i gang med å etablere forbindelser med andre generaldirektorater i Brussel med sikte på å integrere miljøaspektet i sektorer som transport, land bruk og energi.
Vuoden 1996 aikana keskuksen johtaja ja minä aloitimme yhteyksien luomisen muihin Brysselissä sijaitseviin pääosastoihin helpottaaksemme ympäristönäkökohdan liittämistä muun muassa liikenne, maatalous- ja energiaaloihin.
Vi håper at denne virksomheten vil få økt betydning i Miljøbyråets arbeid i framtiden og gjenspeile integreringsmålet i Europakommisjonens femte handlingsprogram for miljø.
Toivomme, että tämä toiminta tulisi entistä tärkeämmäksi keskuksen tulevassa työssä, mikä vastaisi Euroopan komission viidennen ympäristötoimintaohjelman yhdentymistavoitetta. mistavoitetta.
Forholdet til landene i Middelhavsregionen som ikke er medlemmer av EU, er også et om råde som krever oppmerksomhet i 1997, særlig i forbindelse med utarbeidelsen av rapporten til Århus-konferansen.
Euroopan unionin ulkopuolisiin Välimeren maihin liittyviin suhteisiin on myös kiinni tettävä erityistä huomiota vuoden 1997 aikana etenkin Århusin konferenssiin tarkoitettua raporttia valmisteltaessa.
1996 har Miljøbyrået utarbeidet viktige rapporter på en rekke nøkkelområder som vann, luftkvalitet, arktisk miljø og helse og miljø.
Kolmas merkittävä haaste vuodelle 1997 on vuonna 1990 annetun Euroopan ympäristökeskuksen perustamisasetuksen tarkistaminen.
Den tredje store utfordringen i 1997 vil være gjennomgangen av forordningen av 1990, som er selve grunnlaget for Det europeiske miljøbyrås drift.
Ympäristöä ja terveyttä koskeva raportti, jossa näitä kahta tärkeää asiaa haluttiin arvioida yhdessä, oli tärkeä uusien yhteyksien rakentajana Maailman terveysjärjestöön.
Miljøbyrået selv ønsker ikke på dette forholdsvis tidlige stadiet av sin eksistens å på ta seg flere store arbeidsoppgaver ut over sine kjerneoppgaver, som består i å utvikle EIONET og framskaffe objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon på europeisk plan.
Keskus ei vielä toimintansa alkuvaiheessa halua ottaa merkittäviä uusia tehtäviä avaintehtäviensä lisäksi, joita ovat Eionetverkoston kehittäminen ja puolueettoman, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon tuottaminen eurooppalaisella tasolla.
Miljøbyrået har også produsert en rapport om et mer kontroversielt emne, som svar på en anmodning fra Europaparlamentet: «Miljøavgifter: Gjennomføring og miljøeffektivitet».
Euroopan parlamentin pyynnöstä keskus laati selonteon myös ristiriitaisemmasta aiheesta: 'Ympäristöverot: täytäntöönpano ja tehokkuus ympäristön kannalta".
Rapporten gir en kort men detaljert og tilgjengelig evaluering av bruken og virkningen av miljøavgifter i EU-landene.
Selonteko sisälsi lyhyen mutta yksityiskohtaisen ja selkeän arvion ympäristöverojen käytöstä ja tehokkuudesta Euroopan unionin maissa.
Det var imidlertid enkelte som mente at Miljøbyrået i konklusjonen gikk for langt i noen av sine politiske anbefalinger.
Eräiden mielestä keskus meni kuitenkin liian pitkälle antaessaan yhteenvedossa suosituksia tulevasta politiikasta.
Jeg per sonlig mener at Miljøbyrået bør møte den ut fordringen som ligger i forordningen, nemlig å levere informasjon som setter politikerne i stand til å «vurdere» og «evaluere ... tiltak for å beskytte miljøet», men jeg mener at dette må gjøres med stor forsiktighet, med omfattende samråd, samtidig som det fokuseres på informasjon om tiltakenes virkning.
Minun näkemykseni vastaisen varalle on, että keskuksen on vastattava asetuksessa esitettyyn haasteeseen eli sen olisi hankittava tietoa, jotta poliittiset päättäjät voivat "arvioida" ja "tutkia... toimenpiteitä ympäristön suojelemiseksi", mutta toisaalta sen olisi oltava toimissaan varovainen ja neuvoteltava laajalti muiden
Miljøbyrået er godt i gang med å utarbeide rammeverket for dette og med å identifisere hvor det er behov for bedre informasjon.
Keskus on edennyt jo pitkälle työnsä puitteiden luomisessa ja tietojen parantamistarpeen kartoittamisessa.
Imidlertid er det ennå mye som gjenstår, og selv når nettene og dataflyten er etablert i sikrere former, vil Miljøbyrået ha hendene fulle med sin kontinuerlige overvåkings- og rapporter ingsoppgave.
Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, ja vielä sittenkin, kun verkostot toimi vat ja tietovirrat liikkuvat, keskuksen jatkuvat seurantatehtävät ja raporttien laatiminen työllistävät sitä riittävästi.
Forordningen i seg selv er om-
JOHTOKUNNAN PUHEENJOHTAJAN ALKUSANAT
fattende og hensiktsmessig og behøver der for ingen gjennomgripende revisjon (se ved legg 10).
jen laadun ja antaa niille suosituksia siitä, miten seurantajärjestelmiä voitaisiin parantaa ja miten niistä saataisiin vertailukelpoisempia eurooppalaisella tasolla.
På et par andre områder mener vi at forord ningen burde oppdateres for å gjøre det let tere for Miljøbyrået å fungere uten problemer, for eksempel:
Meidän mielestämme eräillä muilla aloilla asetuksen päivittäminen lisäisi keskuksen toiminnan joustavuutta: