pere/sami_parallel huggingface dataset:
Narkotikabruk og narkotikatiltak i et kjønnsperspektiv, i EONNs årsrapport for 2006: utvalgte aspekter følgende viktige spørsmål: Hvilke kjønnsforskjeller er det i bruken av narkotika, og er kjønnsforskjellene i ferd med å reduseres?
Huumeidenkäyttö ja huumeongelmien käsittely sukupuolinäkökulmasta, EMCDDA:n vuosiraportti 2006: erityiskysymykset käsiteltäviä kysymyksiä ovat muun muassa seuraavat: Mitä eroja miesten ja naisten välillä on huumeidenkäytössä; onko sukupuolten välinen kuilu kapenemassa?
Har medlemsstatene utviklet kjønnsspesifikke tilbud når det gjelder narkotikaforebygging, behandling, sosial rehabilitering og skadereduksjon?
Miten jäsenvaltiot ovat kehittäneet sukupuolikohtaisia lähestymistapoja huumeidenkäytön ehkäisyyn, hoitoon, sosiaaliseen kuntoutukseen ja haittojen vähentämiseen?
Er kjønnsspesifikke tiltak like viktig for kvinner som for menn?
Ovatko sukupuolikohtaiset ratkaisut yhtä tärkeitä miehille ja naisille?
Det er generelt langt flere menn enn kvinner som bruker narkotika.
Huumeidenkäyttäjistä on yleisesti katsoen paljon suurempi osa miehiä kuin naisia.
I EUs medlemsstater er ikke bare bruken av illegale rusmidler mer utbredt blant menn, men menn har også mye større sansynlighet for å utvikle problemer, søke behandling og å dø av narkotikabruken.
EU:n jäsenvaltioissa laittomien huumausaineiden käyttö on yleisempää miesten keskuudessa, mutta sen lisäksi miehet myös useammin kohtaavat ongelmia, hakevat hoitoa ja kuolevat huumeidenkäyttöön.
Dette utvalgte aspektet ser på narkotikabruk og relaterte problemer i et kjønnsperspektiv og tar blant annet opp
Tässä erityiskysymyksessä tarkastellaan huumeidenkäyttöä ja siihen liittyviä ongelmia sukupuolinäkökulmasta. Tärkeitä
Tilbud og tilgjengelighet i Rif-regionen på 120 500 hektar, som potensielt gir en produksjon på 2 760 tonn cannabisharpiks (UNODC og Marokkos regjering, 2005).
Viljelty kokonaispinta-ala vuonna 2004 oli Rifin alueella 120 500 hehtaaria, ja tältä pinta-alalta on mahdollista tuottaa noin 2 760 tonnia kannabishartsia (UNODC ja Marokon hallitus, 2005).
Cannabis er fortsatt det plantebaserte ulovlige stoffet som produseres og selges mest i verden (CND, 2006).
Kannabis on edelleen maailmanlaajuisesti eniten tuotettu ja salakuljetettu laiton huumausaine (CND, 2006).
Andre land som nevnes som opprinnelsesland for cannabisharpiks beslaglagt i EU i 2004, er Albania, Portugal, Senegal, Afghanistan, Pakistan og land i Sentral-Asia (nasjonale Reitox-rapporter, 2005; WCO, 2005; INCB, 2006a).
EU:ssa takavarikoidun kannabishartsin alkuperämaina mainittiin vuonna 2004 Afganistan, Albania, Pakistan, Portugali, Senegal ja Keski-Aasian maat (Reitoxin kansalliset raportit, 2005; WCO, 2005; INCB, 2006a).
Storskalaproduksjon av cannabisharpiks skjer hovedsakelig i noen få land, framfor alt i Marokko, men også i Pakistan og Afghanistan.
Kannabishartsia tuotetaan suuressa mittakaavassa vain muutamassa maassa, etenkin Marokossa, mutta myös Pakistanissa ja Afganistanissa.
Den totale globale produksjonen av cannabisharpiks er anslått til 7400 tonn årlig (CND, 2006).
Kannabishartsin vuotuisen tuotannon määräksi maailmassa on arvioitu 7 400 tonnia (CND, 2006).
Det meste av cannabisharpiksen som brukes i EU kommer fra Marokko, og smugles først og fremst over den iberiske halvøy, men Nederland er også viktig distribusjonssenter for videre transport til EU-landene.
Suurin osa EU:ssa käytetystä kannabiksesta on lähtöisin Marokosta, josta sitä salakuljetetaan Pyreneiden niemimaan kautta, mutta Alankomaat on toinen tärkeä jakelukeskus, josta huumetta kuljetetaan edelleen muihin EU-maihin.
Omfanget av cannabisproduksjonen i Marokko ble undersøkt for andre gang i 2004, og funnene avslørte en nedgang på 10 % sammenlignet med 2003, hovedsakelig som et resultat av tiltak regjeringen har satt inn. I 2004 var det totale dyrkningsarealet
Marokossa harjoitettavasta kannabisruohon viljelystä tehtiin toinen tutkimus vuonna 2004, ja sen tulosten perusteella tuotanto on laskenut kymmenen prosenttia vuodesta 2003; tämä johtuu pääasiassa viranomaisten
Den globale potensielle produksjonen av cannabisplanter var i 2003 på anslagsvis 40 000 tonn (CND, 2005), med opprinnelsesland over hele verden.
Kannabisruohon maailmanlaajuisen tuotannon määräksi arvioitiin yli 40 000 tonnia vuonna 2003 (CND, 2005), ja alkuperämaita on eri puolilla maailmaa.
Cannabisplantene som ble beslaglagt i EU i 2004, rapporteres å komme fra en forskjellige land, særlig Nederland og Albania, men også Angola, Sør-Afrika, Jamaica og Thailand (nasjonale Reitox-rapporter, 2005; WCO, 2005; INCB, 2006).
EU:ssa vuonna 2004 takavarikoidun kannabisruohon on ilmoitettu olleen peräisin useista eri maista, lähinnä Alankomaista ja Albaniasta, mutta myös Angolasta, Etelä-Afrikasta, Jamaikalta ja Thaimaasta (Reitoxin kansalliset raportit, 2005; WCO, 2005; INCB, 2006).
I tillegg dyrkes og produseres cannabisprodukter (innen- eller utendørs) lokalt i nesten alle medlemsstatene i EU.
Lisäksi kannabistuotteita viljellään ja tuotetaan paikallisesti (sisä- ja ulkotiloissa) useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
Tolking av beslags- og markedsdata
Takavarikkojen ja muiden markkinatietojen tulkinta
På verdensbasis ble totalt 1 417 tonn cannabisharpiks og 6 189 tonn cannabisplanter beslaglagt i 2004.
Koko maailmassa takavarikoitiin vuonna 2004 yhteensä 1 471 tonnia kannabishartsia ja 6 189 tonnia kannabisruohoa.
Vest- og Sentral-Europa (74 %) og Sørvest-Asia og Nær- og Midtøsten (19 %) står fortsatt for de fleste beslagene av cannabisharpiks, mens mesteparten av beslagene av cannabisplanter skjer i Nord-Amerika (54 %) og Afrika (31 %) (UNODC, 2006).
Suurin osa kannabishartsista takavarikoitiin Länsi- ja Keski-Euroopassa (74 %) sekä Kaakkois-Aasiassa ja Lähi-idässä (19 %), kun taas kannabisruohoa takavarikoitiin suurimmat määrät Pohjois-Amerikassa (54 %) ja Afrikassa (31 %) (UNODC, 2006).
I 2004 ble det gjort anslagsvis 275 000 beslag av cannabisharpiks i EU, tilsvarende 1 087 tonn.
EU:ssa takavarikoitiin vuonna 2004 yhteensä 1 087 tonnia kannabishartsia noin 275 000 takavarikossa.
Spania rapporterer om flest beslag (halvparten av alle beslag og tre firedeler av totalt beslaglagt kvantum i EU), etterfulgt av Frankrike og Storbritannia (40
Eniten takavarikkoja tehtiin edelleen Espanjassa (noin puolet kaikista takavarikoista ja noin kolme neljäsosaa EU:ssa takavarikoidusta kokonaismäärästä) ja sen jälkeen
Selv om antallet harpiksbeslag i EU som helhet gikk ned mellom 1999 og 2003, tyder trender i de rapporterende landene på at antallet økte på EU-nivå i 2004 (41).
Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. (
Narkotikabeslagene i et land betraktes gjerne som en indirekte indikator på tilgjengeligheten av narkotika og tilbudssituasjonen, selv om beslagene også gjenspeiler rapporteringsrutiner så vel som politi- og tollmyndighetenes ressurser, prioriteringer og strategier, og likeledes i hvilken grad nasjonale og internasjonale tilbudsreduserende tiltak virker inn på omsetningsleddene.
Tietyssä maassa tehtyjä huumetakavarikkoja pidetään yleensä huumeiden tarjonnan ja saatavuuden epäsuorana indikaattorina, joskin ne kuvastavat myös lainvalvonnan resursseja, prioriteetteja ja strategioita, raportointikäytäntöjä sekä sitä, miten hyvin kansalliset ja kansainväliset tarjonnanvähentämistoimet tehoavat salakuljettajiin.
Mengdene som beslaglegges kan variere fra år til år, f.eks. hvis noen av beslagene et år er svært store.
Takavarikoidut määrät saattavat vaihdella voimakkaasti eri vuosina esimerkiksi siksi, että jonakin vuonna on tehty muutama hyvin suuri takavarikko.
Derfor er antall beslag noen ganger en bedre indikator på trender.
Tästä syystä takavarikkojen lukumäärä kertoo enemmän suuntauksista.
I alle land omfatter antallet beslag til en stor del små beslag på detaljistnivå (gatenivå).
Takavarikkojen lukumäärään sisältyy kaikissa maissa suuri osuus vähittäiskaupan tasolla tehtyjä pieniä takavarikkoja.
Der dette er kjent, vil opprinnelse og destinasjon for beslaglagte stoffer gi en indikasjon på smuglerruter og produksjonsområder.
Jos takavarikoitujen huumeiden alkuperä ja määränpää ovat tiedossa, ne saattavat kertoa salakuljetusreiteistä ja tuotantoalueista.
Stoffenes pris og renhet/styrke på detaljistnivå rapporteres av de fleste medlemsstatene, men opplysningene kommer fra en rekke ulike kilder som ikke alltid er jevnførbare, og dette gjør det vanskelig å foreta nøyaktige sammenligninger landene imellom.
Useimmat jäsenvaltiot ilmoittavat huumeiden puhtauden ja hinnan vähittäiskaupassa. Tiedot ovat kuitenkin peräisin useista erilaisista lähteistä, jotka eivät aina ole vertailukelpoisia, joten maiden välillä on vaikea tehdä tarkkoja vertailuja.
Den totale mengden harpiks som ble beslaglagt i EU, viser en vedvarende stigende kurve i perioden
Vaikka hartsitakavarikkojen lukumäärä koko EU:ssa laski vuosina 1999–2003, tietoja toimittaneissa maissa havaitut suuntaukset viittaavat takavarikkojen lisääntyneen
) Dette bør imidlertid kontrolleres opp mot data for 2004 så snart disse foreligger.
) Tämä on tarkistettava, sitten kun vuoden 2004 tiedot saadaan.
Data om både antall cannabisbeslag og mengden cannabis beslaglagt i 2004 manglet for Irland og Storbritannia, og data om antall cannabisbeslag i 2004 manglet for Nederland.
Tiedot kannabistakavarikkojen lukumäärästä ja takavarikoidun kannabiksen määrästä vuonna 2004 puuttuivat Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta; tiedot kannabistakavarikkojen määrästä vuonna 2004 puuttuivat Alankomaiden osalta.
Anslagene er derfor beregnet med utgangspunkt i data for 2003.
Arvioinnissa käytettiin vuodelta 2004 puuttuvien tietojen sijasta vuoden 2003 tietoja.
Data om beslaglagte kvanta i 2004 fra Nederland var kun anslag og kunne derfor ikke tas med i trendanalysen for 2004.
Alankomaiden tiedot vuonna 2004 takavarikoiduista määristä olivat arvioita, eikä niitä voitu käyttää vuoden 2004 suuntauksien analysoinnissa.
) Se tabell SZR-1 i Statistiske opplysninger 2006.
) Katso taulukko SZR-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Spania) rapporterte om nedgang i 2004 (42
Espanja) ilmoittivatkin määrän laskeneen. (
Bare to land, Nederland og Storbritannia, har gitt opplysninger om gjennomsnittsprisen på lokalt produserte cannabisplanter, og i begge land har prisen gått ned.
Paikallisesti tuotetun kannabisruohon keskihinnoista on raportoinut vain kaksi maata, nimittäin Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, ja molemmissa hinta on laskenut.
Beslag av cannabisplanter er mindre vanlig i EU.
EU:ssa kannabisruohon takavarikot ovat vähentyneet; vuonna 2004 tehtiin noin 130 000 takavarikkoa, joista suurin osa Yhdistyneessä kuningaskunnassa; takavarikoitu määrä oli 71 tonnia.
I 2004 ble det gjort anslagsvis 130 000 beslag, eller tilsvarende 71 tonn. De fleste beslagene ble gjort
(43) Kannabistakavarikkojen lukumäärä EU:ssa on kasvanut tasaisesti vuodesta 1999 lähtien (44), vaikkakin takavarikoidut määrät ovat vähentyneet vuodesta
Antall beslag av cannabisplanter i EU har gått jevnt opp siden 1999 (44), selv om mengdene har gått ned i de rapporterende landene siden 2001 (45
2001 lähtien kaikissa maissa, joista on saatu tietoa. (
Storbritannia ennå ikke har tilgjengelig data for 2004.
Tämä on kuitenkin vasta alustava arvio, koska Yhdistyneen kuningaskunnan tietoja vuodelta 2004 ei ole vielä saatu.
som er det viktigste virkestoffet (EONN, 2004b).
Kannabistuotteiden väkevyys määräytyy tetrahydrokannabinolin (THC) eli niiden tärkeimmän tehoaineen pitoisuuden mukaan (EMCDDA, 2004b).
I 2004 varierte det gjennomsnittlige THC-innholdet i cannabisharpiks på detaljistnivå fra under 1 % (Bulgaria) til 16,9 % (Nederland), mens cannabisplanter inneholdt fra 0,6 % (Polen) til 12,7 %
Vuonna 2004 kannabishartsin keskimääräinen THC-pitoisuus vaihteli katukaupassa alle yhdestä prosentista (Bulgaria) 16,9 prosenttiin (Alankomaat), ja kannabisruohon väkevyys vaihteli 0,6 prosentista (Puola) 12,7 prosenttiin (Englanti ja
De anslagsvis 12 800 beslagene som ble gjort i EU og søkerlandene i 2004, omfatter ca. 22 millioner cannabisplanter, eller 9,5 tonn.
EU:ssa ja ehdokasvaltioissa vuonna 2004 tehdyissä noin 12 800 takavarikossa otettiin haltuun noin 22 miljoonaa kannabiskasvia ja 9,5 tonnia kasveja.
De største beslagene ble gjort i Tyrkia (46
46 takavarikoitiin Turkissa. (
Prevalens og bruksmønstre for cannabis av cannabisplanter har økt siden 1999, og ut fra innrapporterte data fortsetter økningen i 2004.
Kannabiksen käytön levinneisyys ja käyttötavat lukumäärä on kasvanut vuodesta 1999 lähtien, ja tietoja raportoineiden maiden ilmoitusten perusteella kasvu jatkui vuonna 2004.
Cannabis er det mest brukte illegale stoffet i Europa.
Kannabis on Euroopassa yleisimmin käytetty laiton huumausaine.
Bruken økte i nesten alle EU-land i løpet av 1990-tallet, spesielt blant ungdom, inkludert skoleelever.
Sen käyttö lisääntyi 1990-luvulla lähes kaikissa EU-maissa varsinkin nuorten, myös koululaisten, keskuudessa.
Det antas at om lag 65 millioner voksne i Europa, det vil si omtrent 20 % av alle mellom 15 og 64 år, har prøvd stoffet minst én gang (53), selv om det må tas
Euroopassa yli 62 miljoonaa aikuista – noin 20 prosenttia
I 2004 lå gjennomsnittsprisen på cannabisharpiks på mellom 2,3 euro pr. gram i Portugal, til over 12 euro pr. gram i Norge.
15–64-vuotiaista – on joskus kokeillut kannabista (); tosin
Prisen på cannabisplanter lå på mellom 2,7 euro pr. gram i Portugal til 11,6 euro pr. gram på Malta, mens de fleste landene rapporterte om priser på cannabisprodukter et sted mellom 5 og 10 euro pr. gram (47).
Vuonna 2004 kannabishartsin keskimääräinen vähittäishinta EU:ssa vaihteli Portugalin 2,3 eurosta Norjan yli 12 euroon grammalta, ja kannabisruohon hinta vaihteli Portugalin 2,7 eurosta Maltan 11,6 euroon grammalta.
Nasjonale tall varierer fra 2 % to 31 %. De laveste tallene kommer fra Malta, Bulgaria og Romania, og de høyeste fra Danmark (31 %), Spania
47 ) grammalta. (
Gjennomsnittsprisen på cannabisharpiks, korrigert for
) laskivat useimmat heistä eivät toki enää käytä sitä.
inflasjon (48), gikk ned i løpet av perioden 1999–2004 i alle de rapporterende landene (49), bortsett fra i Tyskland
49) paitsi Saksassa ja Espanjassa, joissa ne pysyivät maissa (
Av de 25 landene som hadde informasjon tilgjengelig, presenterte 13 en livstidsprevalens i området 10–20 % (
13 ilmoitti kannabista ainakin kerran käyttäneiden osuudeksi
og i Spania, hvor prisene var stabile, og i Luxembourg, hvor prisen gikk litt opp. Gjennomsnittsprisen på cannabisplanter, korrigert for inflasjon (50
Myös määrittelemättömän kannabisruohon tai maahantuodun kannabisruohon inflaatiokorjatut keskihinnat (50
Bruk siste år var klart lavere enn livstidserfaring. Det anslås at om lag 22,5 millioner europeiske ungdommer har brukt cannabis i løpet av det siste året, eller ca.
Kannabista viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä on selvästi vähemmän kuin sitä ainakin kerran käyttäneitä.
7 % av alle i alderen 15–64. Nasjonale tall varierer fra 1 % til 11 %.
samana ajanjaksona useimmissa maissa, joista saatiin
(42) Se tabell SZR-2 i Statistiske opplysninger 2006.(43) Se fotnote (40) Data om antall cannabisbeslag i 2004 var ikke tilgjengelig for Polen.(44) Se tabell SZR-3 i Statistiske opplysninger 2006.(45) Se tabell SZR-4 i Statistiske opplysninger 2006.(46) Se fotnote (40).(47) Se tabell PPP-1 i Statistiske opplysninger 2006.(48) 1999 er basisår for pengeverdien i alle land.
(42) Katso taulukko SZR-2 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(43) Katso alaviite 40.
(49) I perioden 1999–2004 var data over prisen på harpiks/planter tilgjengelig for minst tre påfølgende år for Belgia, Kypros, Den tsjekkiske republikk, Tyskland, Spania, Frankrike, Irland, Latvia, Litauen, Luxembourg, Nederland, Polen, Portugal, Slovenia, Sverige, Storbritannia, Bulgaria (bare planter), Romania, Tyrkia og
Tiedot kannabisruohotakavarikkojen määrästä vuonna 2004 puuttuivat Puolan osalta.(44) Katso taulukko SZR-3 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(45) Katso taulukko SZR-4 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(46) Katso alaviite 40.(47) Katso taulukko PPP-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(48) Vuotta 1999 on käytetty rahan arvon vertailuvuotena kaikissa maissa.(49) Vuosilta 1999–2004 on saatavilla tietoja kannabishartsin tai kannabisruohon hinnoista vähintään kolmena perättäisenä vuonna Belgiasta, Tšekistä, Saksasta, Espanjasta, Ranskasta, Irlannista, Kyproksesta, Latviasta, Liettuasta, Luxemburgista, Alankomaista, Puolasta, Portugalista, Sloveniasta, Ruotsista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Bulgariasta (vain ruoho), Romaniasta, Turkista ja Norjasta.
Norge. Trendene for Den tsjekkiske republikk er ikke analysert grunnet metodologiske begrensninger ved innsendte data.
Tšekin suuntauksia ei kuitenkaan voitu analysoida sen toimittamiin tietoihin vaikuttaneiden metodologisten rajoitusten vuoksi.
(50) 1999 er basisår for pengeverdien i alle land. (51) Se figur PPP-2 i Statistiske opplysninger 2006.(52) Se tabell PPP-5 i Statistiske opplysninger 2006.(53) Gjennomsnittsprosenten er beregnet på grunnlag av nasjonale prevalenstall vektet for antall innbyggere i den aktuelle aldersgruppen i hvert land.
(50) Vuotta 1999 on käytetty rahan arvon vertailuvuotena kaikissa maissa.(51) Katso kaavio PPP-2 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(52) Katso taulukko PPP-5 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(53) Keskimääräinen esiintyvyys Euroopassa laskettiin eri ikäryhmien mukaan painotettujen kansallisten esiintyvyyslukujen keskiarvona kussakin maassa.
Totale tall ble beregnet ved å multiplisere prevalens i den aktuelle befolkningen i hvert land. I land hvor slik informasjon ikke var tilgjengelig ble gjennomsnittlig prevalens lagt til grunn.
Kokonaismäärät laskettiin laskemalla yhteen kunkin maan kyseisiä väestöryhmiä koskevat esiintyvyysluvut, ja jos maasta ei ollut saatavilla tietoja, tiedot arvioitiin.
Tallene er sannsynligvis minimumstall, da det kan forekomme underrapportering.
Tässä esitetyt luvut ovat luultavasti alin arvio, koska tietoja on saatettu jättää ilmoittamatta.
) I denne teksten er tallene fra Storbritannia av praktiske hensyn basert på 2005 British Crime Survey (England and Wales).
) Tässä tekstissä esitetyt Yhdistyneen kuningaskunnan luvut perustuvat käytännön syistä vuoden 2005 British Crime Surveyhin (Englanti ja Wales).
I de statistiske opplysningene vil man også finne tall for Skottland, Nord-Irland og et kombinert estimat for Storbritannia (presentert i Statistiske opplysninger).
Lisäksi on laadittu erikseen arviot Skotlannista ja Pohjois-Irlannista sekä yhdistetty arvio koko Yhdistyneestä kuningaskunnasta (ne ovat tilastotiedotteessa).
) Se tabell GPS-1 i Statistiske opplysninger 2006.
) Katso taulukko GPS-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Cannabisbruk i befolkningen generelt eller blant skoleelever, vurderes gjennom undersøkelser som gir anslag over den andelen av befolkningen som oppgir å ha brukt narkotika i løpet av et gitt tidsrom – livstid, siste år eller siste måned.
Huumeidenkäyttöä kokonaisväestössä tai koululaisten keskuudessa selvitetään kyselyillä, jotka tuottavat arvioita siitä väestön osuudesta, joka ilmoittaa käyttäneensä huumeita tiettynä ajanjaksona: ainakin kerran elämässä, viimeksi kuluneen vuoden aikana tai viimeksi kuluneen kuukauden aikana.
Prevalensestimater for siste måned gir sikrere tall for regelmessig bruk av cannabis.
Kannabiksen käyttöä viimeksi kuluneen kuukauden aikana koskevat luvut ovat jo lähempänä säännöllistä käyttöä.
Anslagsvis 12 millioner europeiske voksne har brukt stoffet i løpet av de siste 30 dagene, dvs. 4 % av alle voksne.
Euroopassa 12 miljoonaa aikuista, siis neljä prosenttia aikuisista, on käyttänyt huumetta viimeisten 30 päivän aikana.
Nasjonale tall ligger mellom 0,5 % og 7,5 %, eller 15 ganger så høyt.
Maakohtaiset luvut vaihtelevat 0,5:stä 7,5 prosenttiin; tällä vaihteluvälillä ero on jopa 15-kertainen.
De laveste tallene ble rapportert fra Litauen, Malta, Sverige og Bulgaria, og de høyeste fra Den tsjekkiske republikk (4,8 %), Spania (7,6 %) og Storbritannia (5,6 %) (57).
Alhaisimmat luvut ilmoitettiin Liettuasta, Maltasta, Ruotsista ja Bulgariasta ja korkeimmat Tšekistä (4,8 %), Espanjasta (7,6 %) ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta (5,6 %). (57)
Sammen med nasjonale eksperter har EONN utarbeidet et sett felles kjerne-”items” til den europeiske spørreskjema-modellen (”European Model Questionnaire” EMQ) for bruk i undersøkelser blant voksne, og dette er implementert i de fleste av EUs medlemsstater.
EMCDDA on laatinut kansallisten asiantuntijoiden kanssa aikuisten haastatteluja varten sarjan yhteisiä keskeisiä kysymyksiä (”eurooppalaisen mallikyselylomakkeen”), jota käytetään useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Eurooppalaista mallikyselylomaketta esitellään tarkemmin oppaassa ”Handbook for surveys about drug use among the general population” (http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1380).
Det er imidlertid fortsatt forskjeller mellom landene når det gjelder metodikk og året da dataene ble samlet inn, og små forskjeller landene imellom bør tolkes med varsomhet (1).
Maiden välillä on kuitenkin vielä eroja menetelmissä ja tiedonkeruuvuosissa, joten maiden välisiä pieniä eroja on tulkittava varoen. (1)
I 2004 hadde mellom 3 % og 44 % av alle europeere i alderen 15–34 prøvd cannabis, 3–20 % hadde brukt stoffet i løpet av siste år, og 1,5–13 % hadde brukt det i løpet av siste måned.
Kannabiksen samoin kuin muidenkin huumausaineiden käyttö on Euroopassa keskittynyt pääasiassa nuorten piiriin; 15–34-vuotiaista 3–44 prosenttia ilmoitti käyttäneensä kannabista ainakin kerran, 3–20 prosenttia ilmoitti käyttäneensä sitä viimeisen vuoden aikana ja 1,5–13 prosenttia ilmoitti käyttäneensä sitä viimeisen kuukauden aikana.
De høyeste tallene kom igjen fra Den tsjekkiske republikk, Spania og Storbritannia.
Luvut olivat jälleen korkeimmat Tšekissä, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Europeiske gjennomsnittstall for denne aldersgruppen er 32 % for livstidsbruk, 14 % for bruk siste år (mot 2 % for aldersgruppen 35–64) og over 7 % for bruk siste måned (mot 1 % for aldersgruppen 35–64) (58).
Euroopan keskiarvo tässä ikäryhmässä on ainakin kerran käyttäneiden kohdalla 32 prosenttia, viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden kohdalla 14 prosenttia (35–64-vuotiaiden ryhmässä 2 %) ja viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneiden kohdalla yli seitsemän prosenttia (35–64-vuotiaiden ryhmässä 1 %). (58)
Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD) er en viktig informasjonskilde om narkotika- og alkoholbruk blant skoleelever i Europa og uvurderlig for registrering av trender over tid.
Alkoholia ja muita päihteitä koskeva eurooppalainen koululaiskyselyhanke (ESPAD) on tärkeä eurooppalaisten koululaisten huumeiden- ja alkoholinkäyttöä koskevan tiedon lähde, ja se on korvaamattoman arvokas apuväline pitkän aikavälin suuntausten kirjaamisessa.
ESPAD-undersøkelser ble gjennomført i 1995, 1999 og 2003.
ESPAD-kyselyjä on tehty vuosina 1995, 1999 ja 2003.
Den neste undersøkelsen skal gjennomføres i 2007.
Seuraava kysely tehdään vuonna 2007.
Tallene var høyere for menn enn for kvinner. I de nye medlemsstatene ligger cannabisbruken blant unge voksne i aldersgruppen 15–24 typisk på samme nivå som i EU-15, mens bruken faller drastisk i de eldre aldersgruppene (59).
ESPADissa käytetään standardoituja menetelmiä ja välineitä 15- ja 16-vuotiaiden koululaisten kansallisesti edustavien otosten käsittelyssä, mikä mahdollistaa tietojen vertailun.
Spørsmålene i undersøkelsen fokuserer på alkoholforbruk og bruk av illegale rusmidler med standard tidsrammer og bruksfrekvens.
Kyselyn kysymykset keskittyvät alkoholin ja laittomien huumausaineiden käyttöön tiettyinä ajanjaksoina ja niiden käytön tiheyteen.
Informasjon om ESPAD og rapporter finner du på ESPADs nettsted (www.espad.org).
Lisätietoja ESPAD-kyselystä ja raporttien saatavuudesta löytyy ESPADin verkkosivustolta (http://www.espad.org).
I den nasjonale undersøkelsen av narkotikabruk og helse gjennomført i USA i 2004 (60) rapporterte til sammenligning 40,2 % av alle voksne (12 år eller eldre) om livstidsbruk, mot EUs gjennomsnittlige 20 %.
Vielä yleisempää kannabiksen käyttö on 15–24-vuotiaiden ryhmässä, jossa ainakin kerran käyttäneiden osuus on 3–44 prosenttia (useimmissa maissa 20–40 %), viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden osuus 4–28 prosenttia (useimmissa maissa 10–25 %) (kaavio 2) ja viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneiden osuus 1–15 prosenttia (useimmissa maissa 5–12 %).
For ytterligere informasjon om metoder for befolkningsundersøkelser og metoder brukt i den enkelte nasjonale undersøkelse, se Statistiske opplysninger 2006.
Lisätietoja väestötutkimusten menetelmistä ja kussakin kansallisessa
Fem av EUs medlemsstater (Belgia, Spania, Kypros, Italia og Storbritannia) la fram nye data fra nasjonale skoleundersøkelser, og Bulgaria rapporterte data fra skoleundersøkelser i to store byer. Alt i alt er cannabisbruken blant skoleelever i Europa uendret.
Vertailun vuoksi voidaan mainita, että vuonna 2004 tehdyssä Yhdysvaltain kansallisessa huumeidenkäyttöä ja kyselyssä käytetystä menetelmästä, katso vuoden 2006 tilastotiedote.
Frankrike (9,8 %) og Storbritannia (9,7 %) (56
60 terveyttä koskevassa kyselyssä (
Merk at aldersspredningen i gruppen ”alle voksne” i den amerikanske undersøkelsen (12 år og eldre) er større enn aldersspredningen i europeiske undersøkelser (15–64 år).
Yhdysvaltojen kyselyssä ikäryhmä ”kaikki aikuiset” (12 vuotta täyttäneet) on laajempi kuin EU:n tutkimuksissa käytetty ikäryhmä (15–64-vuotiaat).
Figur 2: Siste års prevalens av cannabisbruk blant unge voksne (15–34 og 15–24 år)
Kaavio 2: Kannabista viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneet nuoret aikuiset (15–34- ja 15–24-vuotiaat)
Sverige(2005)
Ruotsi(2005)
Norge(2004)
Norja(2004)
Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale undersøkelsene som er tilgjengelig i hvert land på rapporteringstidspunktet.
Tiedot ovat kunkin maan tuoreimmasta väestötutkimuksesta raportointihetkellä.
Se tabell GPS-8, GPS-11 og GPS-18 i Statistiske opplysninger 2006 for ytterligere informasjon.
Lisätietoja, katso taulukot GPS-8, GPS-11 ja GPS-18 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2005), tiedot on otettu väestötutkimuksista, raporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
Nasjonale Reitox-rapporter (2005), hentet fra befolkningsundersøkelser, rapporter eller vitenskapelige artikler.
ainakin kerran käyttäneiden osuudesta olivat alhaisimmat (alle 10 %) Kreikassa, Kyproksessa, Ruotsissa, Romaniassa,
Bruksmønstre for cannabis i 15–16-årsalderen finner vi i Den tsjekkiske republikk og Spania (med henholdsvis 44 % og 41 %).
Arvioita käytön levinneisyydestä 15- ja 16-vuotiaiden koululaisten keskuudessa ei pidä yleistää vanhempiin koululaisiin, koska pienikin ikäero voi aiheuttaa suuria muutoksia levinneisyysluvuissa.
Land med prevalenstall over 25 % omfatter Tyskland, Italia, Nederland, Slovakia og Slovenia (27–28 %), samt Belgia, Frankrike, Irland og Storbritannia, hvor livstidsprevalensen er mellom 32 % og 40 %.
Tšekissä, Espanjassa ja Ranskassa yli 50 prosenttia 17- ja 18-vuotiaista koululaisista
De laveste anslagene for livstidsprevalens (under 10 %) kommer fra Kypros, Hellas, Sverige, Romania, Tyrkia og Norge (61).
62 on käyttänyt kannabista ainakin kerran. (
I gjennomsnitt har 33 % av alle europeere som noen gang har prøvd cannabis, også brukt stoffet det siste året, mens bare 16 % har brukt det siste 30 dager.
(12 vuotta täyttäneistä) ilmoitti käyttäneensä kannabista ainakin kerran, kun EU:ssa tämä osuus on keskimäärin 20 prosenttia.
Tallene, eller “fortsettelsesratene”, varierer fra land til land, og ligger mellom 20 % og 45 % for fortsettelse siste år, og fra 10 % til 25 % for fortsettelse siste 30 dager (64).
Yhdysvaltain tulos on jopa korkeampi kuin niissä Euroopan maissa, joissa kannabista ainakin kerran käyttäneitä on eniten (Tanska 31,3 % ja Yhdistynyt kuningaskunta 29,7 %), joskaan ero arvioissa kannabiksen käytöstä viimeksi kuluneen vuoden aikana ei ole yhtä suuri: Yhdysvalloissa osuus oli 10,6 prosenttia ja Euroopassa keskimäärin seitsemän prosenttia, ja useiden Euroopan maiden ilmoittamat luvut olivat jokseenkin samanlaisia kuin Yhdysvaltojen luvut.
I Sverige, hvor prevalenstallene er lave sammenlignet med mange andre medlemsstater, er livstidsbruken av cannabis blant 17–18-åringer på 14 %, eller mer enn
Kannabiksen käyttö on yleensä satunnaista, tai se lopetetaan jonkin ajan kuluttua aloittamisesta.
Bruk av cannabis, som av andre illegale rusmidler, er betydelig høyere blant menn enn blant kvinner.
Kaikkiaan kannabiksen käytön yleistilanne koululaisten keskuudessa on pysynyt Euroopassa ennallaan.
Kjønnsforskjellen er klarere når det gjelder bruk siste år eller siste måned enn for livstidsbruk, men mindre blant unge mennesker enn blant eldre voksne (se utvalgt aspekt om kjønn).
Eniten kannabista ainakin kerran käyttäneitä 15- ja 16-vuotiaita koululaisia oli Tšekissä (44 %) ja Espanjassa (41 %).
Cannabis er også vanligere i urbane dobbelt så høyt som blant 15–16-åringer (6 %) (63
Osuus oli yli 25 prosenttia Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Sloveniassa ja Slovakiassa (27–28 %) sekä Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa ainakin kerran käyttäneiden osuus oli 32–40 prosenttia.
) Se tabell EYE-1 i Statistiske opplysninger 2006.)
) Katso taulukko EYE-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
ESCAPAD-undersøkelsen av 17–18-åringer som ikke går på skole. ) Se tabell EYE-3 og figur EYE-1 (del i) i Statistiske opplysninger 2006.)
ESCAPAD-nuorisotutkimus, johon sisällytettiin 17–18-vuotiaat koulunsa keskeyttäneet nuoret.)
Se figur GPS-24 i Statistiske opplysninger 2006.
Katso taulukko EYE-1 ja kaavio EYE-1 (osa i) vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Helseeffekter av cannabisbruk områder og i områder med høy befolkningstetthet.
Vaikka kannabista käytetään pääosin nuorten piirissä, Espanjasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta saadut tiedot viittaavat siihen, että sen käyttö saattaa jatkua 30- tai 40-vuotiaaksi asti.
Det har blitt framsatt hypoteser om at bruken er i ferd med å spre seg til mindre byer og til distriktene, en trend Polen har dokumentert i sin nasjonale rapport for 2005.
Kannabiksen käyttötavoissa tämä saattaa merkitä tärkeää pitkän aikavälin muutosta, jota on syytä tarkastella lähemmin.
I de senere år har cannabisbrukens potensielle sosiale og helsemessige konsekvenser gitt grunn til økt bekymring.
vähän tietoa Euroopan tasolla. Vuosiraporttiin 2004 (EMCDDA, 2004a) perustuvan karkean arvion mukaan Euroopassa noin 3 miljoonaa henkilöä, noin yksi prosentti aikuisista, saattaa käyttää kannabista päivittäin tai lähes päivittäin.
Selv om den tilgjengelige dokumentasjonen ikke gir en entydig forståelse av problemene, kan man trekke noen konklusjoner.
Olisikin hyödyllistä saada ikäryhmittäin (esimerkiksi 15–24-vuotiaat) jaoteltua tietoa muista maista.
Det er f.eks. åpenbart at intensiv cannabisbruk er forbundet med psykiske lidelser, men spørsmålet om tilleggslidelser henger sammen med spørsmålene om årsak og virkning.
Ranskalaisessa ESCAPAD-tutkimuksessa vuonna 2003 havaittiin, että tutkimusta varten kehitetyllä CAST-asteikolla mitattuna 14 prosenttia 17- ja 18-vuotiaista (9 % tytöistä ja 18 % pojista) oli vaarassa ajautua ongelmakäyttöön.
Kompleksiteten ved denne sammenhengen utredes og drøftes i en forestående EONN-monografi .
Myös muut maat työstävät parhaillaan asteikkoja kannabiksen käyttötapojen arvioimiseksi (Saksa, Alankomaat, Puola ja Portugali), ja EMCDDA pyrkii edistämään yhteistyötä tällä alalla.
Under utarbeidelsen av en behandlingsplan for cannabisbrukere kan det være vanskelig for klinikere å vite om de skal starte med narkotikabruken eller med de psykiske helseproblemene.
Kuten muidenkin laittomien huumausaineiden käyttö, myös kannabiksen käyttö on huomattavasti yleisempää miesten kuin naisten keskuudessa.
Studier av effekten av behandling for problembruk av cannabis er fremdeles sjeldne, og de få som eksisterer, dekker bare spesifikke psykososiale behandlingstilbud.
Viimeksi kuluneen vuoden tai viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneiden kohdalla ero on selvempi kuin ainakin kerran käyttäneiden kohdalla, mutta sukupuolierot ovat nuorten ryhmässä pienempiä kuin aikuisten ryhmässä (katso sukupuolinäkökulmaa koskeva erityiskysymys).
Alle andre behandlingsopplegg har enten overhodet ikke vært undersøkt eller har ikke vært undersøkt i tilstrekkelig grad.
Tutkimusten mukaan kannabiksen käyttö on myös yleisempää kaupungeissa tai tiheään asutuilla alueilla.
Dermed har vi heller ingen dokumentasjon på effekten og effektiviteten av behandlingsoppleggene.
Sen käytön on kuitenkin arveltu olevan leviämässä kaupungeista maaseutualueille, ja Puola onkin kertonut tästä suuntauksesta kansallisessa raportissaan vuodelta 2005.
Et grovt overslag i årsrapporten for 2004 (EONN, 2004a) tilsier at 1 % av europeiske voksne, om lag 3 millioner mennesker, kan sies å være daglige eller nesten daglige brukere av cannabis.
Vaikka kannabiksen säännöllinen tai runsas käyttö (
Flere land rapporterte en økning i regelmessig eller intensiv cannabisbruk, men bare Spania rapporterte tilsvarende data for daglig bruk, med en økning i perioden fra 1997–99 (0,7–0,8 % av voksne) til 2001 (1,5 %), etterfulgt av en stabilisering i 2003 (1,5 %).
) aiheuttaa yhä enemmän huolta, siitä on saatavilla erittäin
Det ville vært nyttig med informasjon fra andre land og for enkelte aldersgrupper (f.eks.15–24 år).
Jatkuvien pitkän aikavälin tutkimussarjojen puuttuminen useimmista EU-maista vaikeuttaa huumeidenkäytön suuntausten tunnistamista luotettavasti.
Den franske ESCAPAD-studien fra 2003 fant at 14 % av alle 17–18-åringer (9 % av jentene og 18 % av guttene) ble i henhold til en spesifikk skala (CAST) ansett å være i risikosonen for å utvikle problembruk.
Tutkimuksia on kuitenkin käynnistetty yhä useammissa maissa 1990luvun alusta lähtien, ja nyt jotkin niistä ovat alkaneet tuottaa arvokasta tietoa aikasuuntauksista.
Trender i cannabisbruk blant voksne
Kannabiksen käytön terveysvaikutukset
Nasjonale og lokale befolkningsundersøkelser, skoleundersøkelser og undersøkelser blant vernepliktige har vist at bruken av cannabis økte kraftig i løpet av 1990-årene i nesten alle EU-land, spesielt blant ungdom.
Huoli kannabiksen käytön mahdollisista sosiaalisista ja terveydellisistä seurauksista on kasvanut voimakkaasti viime vuosina.
Denne økningen fortsatte inntil nylig i nesten alle landene, selv om det i noen tilfeller er tegn til en stabilisering av utviklingen eller til og med en nedgang.
Saatavilla olevat tiedot eivät anna selkeää kuvaa tilanteesta, mutta niistä voidaan tehdä joitakin päätelmiä.
Mangelen på pålitelige tidsserier gjøre det vanskelig å kartlegge langtidstrender for narkotikabruk i Europa.
Runsas kannabiksen käyttö esimerkiksi korreloi selvästi mielenterveyssairauksien kanssa, mutta yhteisesiintyvyyden kysymystä on vaikea erottaa syyn ja seurauksen kysymyksestä.
Siden begynnelsen på 1991-tallet har imidlertid stadig flere land igangsatt undersøkelser, og en del av disse begynner nå å gi verdifull innsikt i trender over tid.
Tätä monimutkaista korrelaatiota tarkastellaan ja käsitellään EMCDDA:n tulevassa monografiassa. assa.
Storbritannia hadde høyest nyere bruk av cannabis blant unge voksne (i aldersgruppen 15–34) i Europa på begynnelsen av 1990-tallet, men prevalensen gikk sakte ned fra 1998 til 2004–05 (67).
Kannabiksen käytön katsotaan yleisesti alkaneen levitä hiljalleen muutamissa Euroopan maissa 1960-luvulla; suosioon se nousi 1970- ja 1980-luvuilla.
I Spania og Frankrike har imidlertid nivået nylig (2002 eller 2003) nådd samme nivå som i Storbritannia (figur 3).
Kannabiksen käytön aloittamista koskevassa analyysissä käytön havaittiin levinneen voimakkaasti Espanjassa 1970-luvulla, Länsi-Saksassa 1980-luvulla ja Kreikassa 1990-luvulla.
Den tsjekkiske republikk har rapportert om tilsvarende høye prevalenstall.
(66) Ruotsin tiedot osoittavat kannabiksen kokeilun olleen 1970-luvulla melko yleistä varusmiesten keskuudessa (15–20 %).
Bruksnivåene er lavere i Danmark, Tyskland, Estland, Italia, Nederland og Slovakia, men alle disse landene har rapportert om en økning i bruk siste år blant unge voksne.
Sillä seikalla, että runsaaseen kannabiksen käyttöön liittyy usein tietystä päihteestä riippumattomia mielenterveysongelmia, on käytännön seurauksia.
Det samme har Ungarn, men i mindre grad.
Muita hoitomuotoja ei joko ole tutkittu lainkaan tai niitä ei ole tutkittu riittävästi, joten niiden tehoamisesta ei ole näyttöä.
Det er vanlig å anta at cannabisbruken begynte å spre seg i en del land i Europa på 1960-tallet, og at det ble populært på 1970- og 1980-tallet.
Kyseessä on väljä käsite, jolla tarkoitetaan tietyn toistuvuuskynnyksen ylittävää käyttöä.
Nyere nasjonale undersøkelser viser en signifikant livstidserfaring i aldersgruppen 45–54 i Danmark, Tyskland, Spania, Frankrike, Nederland, Sverige og Storbritannia, noe som i tyder på at mange begynte å bruke cannabis på slutten av 1960- og 1970-tallet.
Runsas käyttö ei välttämättä merkitse riippuvuutta tai väärinkäyttöä eikä muiden ongelmien esiintymistä, mutta sen katsotaan lisäävän haitallisten seurausten, myös riippuvuuden, riskiä.
En analyse av begynnende cannabisbruk fant markert økning i bruken i Spania på 1970-tallet, i (Vest-) Tyskland på 1980-tallet, og i Hellas på 1990-tallet (66).
Tätä vertailuarvoa käytetään tutkimuksissa usein, ja se on peräisin eurooppalaisesta mallikyselylomakkeesta.
Svenske data dokumenterer et relativt høyt nivå av eksperimentering blant vernepliktige på 1970-tallet (15–20 %).
Kannabista harvemmin käyttävien keskuudessa riippuvuuden riski on pienempi.
Figur 3: Trender i siste års prevalens av cannabisbruk blant unge voksne (15–34 år)
Kaavio 3: Suuntaukset kannabista viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneiden nuorten aikuisten (15–34-vuotiaat) keskuudessa
Storbritannia(England og Wales)
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Wales)
Tyskland Danmark Italia Nederland Estland Norge Slovakia Ungarn Finland Sverige Hellas
Saksa Tanska Italia Alankomaat Viro Norja Slovakia Unkari Suomi Ruotsi Kreikka
15 % av tilfellene. Dette gjør cannabis
71 saatiin 19 maasta). (
Se tabell GPS-4 i Statistiske opplysninger 2006 for ytterligere informasjon.
Tiedot ovat kunkin maan tuoreimmasta väestötutkimuksesta raportointihetkellä.
Nasjonale Reitox-rapporter (2005), hentet fra befolkningsundersøkelser, rapporter eller vitenskapelige artikler.
Lisätietoja, katso taulukko GPS-4 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2005), tiedot on otettu väestötutkimuksista, raporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
Finland og Sverige har relativt lave prevalenstall, men også her synes det å være en økning. Forskjellen observert i Sverige mellom 2000 (1,3 %) og 2004 (5,3 %) er imidlertid vanskelig å tolke på grunn av endring av metode (68
Yleisesti katsoen kannabis on heroiinin jälkeen myös toiseksi useimmin mainittu huume ensimmäistä kertaa hoitoon hakeutuvia asiakkaita koskevissa raporteissa.
I nesten alle land som har lagt fram data, er andelen nye klienter som søker behandling for cannabisbruk høyere enn andelen av alle klienter, med unntak av et par land der andelene er omtrent like
(67) Vuodesta 1994 lähtien, ja tämä on ensimmäinen vuosi, jota koskevat tiedot perustuvat Englannissa ja Walesissa tehtyyn British Crime Surveyhin.(68) Katso kaaviot GPS-4 ja GPS-14 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.(69) Katso taulukko EYE-5 (osa i) ja kaavio EYE-1 (osa ii) vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Storbritannia har nylig rapportert om en nedgang i bruk siste måned, mens de der tidligere har hatt det høyeste nivået i Europa siden begynnelsen av 1990-tallet. Slovakia rapporterte en nedgang mellom 2002 og 2004.
(70) Analyysi perustuu yleisen jakauman ja suuntausten osalta kaikkiin hoitokeskuksista hoitoa hakeneisiin asiakkaisiin, asiakkaiden profiilin ja käyttötapojen osalta avohoitokeskuksista hoitoa hakeneisiin asiakkaisiin.
I Den tsjekkiske republikk og Frankrike var det ikke mulig å avdekke noen trend.
Sukupuolijakaumaa on analysoitu EMCDDA:n vuoden 2006 vuosiraportin liitteenä olevassa erityiskysymyksessä.
) Se figur GPS-4 og GPS-14 i Statistiske opplysninger 2006.)
) Katso kaavio TDI-2 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Kapittel 3: Cannabis har et primært cannabisproblem enn klienter i andre aldersgrupper.
Luku 3: Kannabis maiden välillä on huomattavia eroja.
Cannabis står for 75 % av behandlingssøknadene blant de som er under i befolkningen, økt bevissthet omkring risikoene ved cannabisbruk, et økt antall behandlingshenvisninger fra rettssystemet (noe som tydelig har vært viktig i flere land) samt endringer i rapporteringssystem
Kannabiksen mainitsee vain alle viisi prosenttia uusista asiakkaista Liettuassa, Maltassa ja Romaniassa, mutta yli 40 prosenttia uusista hoitoonohjauksen käytännöt ovat eri maissa erilaiset, kannabiksen takia hoitoa saavien asiakkaiden vaihtelevat kliiniset ominaisuudet on syytä todentaa tutkimuksin.
15 år og 63 % i aldersgruppen 15–19 år (79).
72 asiakkaista Tanskassa, Saksassa, Unkarissa ja Suomessa. (
og/eller rapporteringssystemets dekning (76
73 useimmissa maissa, joista saatiin tietoa. (
Generelt kan cannabisklientene deles inn i tre grupper: sporadiske brukere (34 %), personer som bruker stoffet én eller flere ganger i uken (32 %), og daglige brukere (34 %).
Joillakin hoitoon hakeutuvilla asiakkailla on kannabiksen käytön ohella muitakin huume- tai alkoholiongelmia, ja toisinaan hoidontarpeeseen liittyy yleisempiä ongelmia, esimerkiksi nuorilla käyttäytymishäiriöitä.
Fungerende generelle forebyggingsprogram kan utsette eller redusere unge menneskers debut med hensyn til bruk av tobakk, alkohol og cannabis.
Olisi myös osattava hahmottaa paremmin kannabiksen käyttäjien tarpeet suhteessa koko väestöön.
Viktigheten av dette understrekes av at de som debuterer tidlig (barn og ungdom opp til midt i tenårene), synes å ha betraktelig større risiko for å utvikle et narkotikaproblem, inkludert avhengighet (Von Sydow et al., 2002; Chen et al., 2005).
EMCDDA:n arvion mukaan noin 3 miljoonaa henkilöä EU:ssa käyttää kannabista runsaasti (päivittäin tai lähes päivittäin).
I kampen for å forebygge eller utsette første gangs bruk av cannabis bør det tas med i betraktningen at ungdom er mer utsatt for cannabisforgiftning.
Vaikka hoitoa hakeneiden osuutta tästä määrästä ei tiedetä tarkasti, tähän lukuun verrattuna kannabikseen liittyvää hoitoa hakeneiden määrä on melko pieni.
I hvilken grad cannabisbrukere i behandling oppfyller de diagnostiske kriteriene for enten avhengighet eller skadelig narkotikabruk, er et viktig spørsmål.
Kannabikseen liittyvän hoidon kysynnän kasvuun vaikuttaa useita tekijöitä, ja se vaatii yhä lisää tutkimusta.
Profilen til unge cannabisbrukere, i alle fall når det gjelder de tidlige fasene av bruken, skiller seg ikke fra profilen til unge som bruker alkohol eller tobakk.
Saatavilla olevien tietojen mukaan avohoitokeskuksissa kannabisongelmien takia hoidettavat asiakkaat ovat yleensä melko nuoria; lähes kaikki hoitoon ensimmäistä kertaa hakeutuvat kannabisasiakkaat ovat alle 30-vuotiaita.
Dette understøtter tanken om at generelt forebyggingsarbeid for ungdom ikke bør fokusere utelukkende på cannabis, men også bør rette seg mot bruk av alkohol og tobakk.
Erikoistuneessa huumehoidossa olevilla teini-ikäisillä nuorilla on muiden ikäryhmien asiakkaita todennäköisemmin ensisijaisesti kannabisongelma, jonka osuus 15-vuotiaiden hoidon kysynnästä on 75 prosenttia ja 15–19-vuotiaiden hoidon kysynnästä 63 prosenttia.
Noen klienter søker behandling for cannabisbruk i kombinasjon med andre narkotika- eller alkoholproblemer, og noen ganger er søknaden om behandling relatert til mer generelle problemer, f.eks. atferdsproblemer hos unge.
(79) Useimmat asiakkaista ilmoittavat kokeilleensa kannabista ensimmäisen kerran kuuluessaan kaikkein nuorimpiin ikäryhmiin: 36,8 prosenttia on aloittanut sen käytön alle 15-vuotiaana.
Videre har en del nye studier også rapportert at det har vært en økning i antall ungdommer som også har psykiske problemer, som søker behandling for cannabisbruk, og at dette kan være en viktig faktor som påvirker behandlingsetterspørselen (78
Juuri kukaan hoitoon hakeutuneista ei ilmoittanut käyttäneensä kannabista ensimmäisen kerran vasta 29 vuotta täytettyään. (80)
Gutter har større risiko for å gå videre til mer intensiv bruk, kanskje fordi jenter lettere lar seg påvirke av foreldrenes misbilligelse, i tillegg til at de velger sin omgangskrets med mer omhu.
Kannabisasiakkaat voidaan jakaa kolmeen ryhmään: satunnaisesti käyttäviin (34 %), kerran tai useampia kertoja viikossa käyttäviin (32 %) ja päivittäin käyttäviin (34 %) asiakkaisiin.
Dette endrer seg imidlertid etter hvert som tradisjonelle kjønnsroller endrer seg i det moderne samfunn.
Maiden välillä on suuria eroja siinä, kuinka usein uudet asiakkaat käyttävät kannabista.
I flere europeiske land fokuserer prosjekter som skal forebygge bruken av cannabis og alkohol (Bagmændene, Danmark; Beer-Group, Tyskland; og Risflecting, Østerrike), på gutters manglende kommunikasjonsevne.
Kannabista päivittäin käyttävien osuus uusista kannabiksen käyttäjistä on suurin Alankomaissa ja Tanskassa, ja satunnaisten käyttäjien tai sellaisten henkilöiden osuus, jotka eivät ole käyttäneet kannabista hoitoa edeltäneen kuukauden aikana, on suurin Saksassa, Kreikassa ja Unkarissa.
En kjent årsak til intensivt inntak av alkohol og cannabis blant gutter er vanskelighetene de har med å forholde seg til jenter, og derfor tilbyr disse prosjektene også opplæring i flørting.
Tämä todennäköisesti heijastaa eroja hoitoon ohjaamisessa (esimerkiksi rikosoikeudellisen järjestelmän tai sosiaaliverkostojen välityksellä tapahtuvien hoitoonohjausten lisääntyminen). (77)
Tilgjengelige data viser at cannabisklienter i polikliniske behandlingssentre har en tendens til å være relativt unge – så godt som alle nye cannabisklienter i behandling er under 30 år.
Tehokkaasti toteutetuilla yleisillä ehkäisevän huumetyön ohjelmilla pystytään viivyttämään päihteiden, kuten tupakan, alkoholin ja kannabiksen, käytön aloittamista tai vähentämään sitä nuorten keskuudessa.
Det er større sannsynlighet for at tenåringer i det spesialiserte behandlingsapparatet
Tämä on hyvin tärkeä tavoite, sillä tutkimustulosten mukaan päihteiden käytön varhain (esimurrosikäisenä ja murrosikäisenä)
Tre kapitler vil gå spesielt på økningen i etterspørselen etter behandling for cannabis.)
Katso kaavio TDI-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Se tabell TDI-18 i Statistiske opplysninger 2006.) http://www.addaction.org.uk/Drugcannabis.htm#top) Se tabell TDI-10 (del i) i Statistiske opplysninger 2006.)
Katso taulukot TDI-3 (osa iii) ja TDI-4 (osa iii) vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Se tabell TDI-11 (del ii) i Statistiske opplysninger 2006.
Katso taulukko TDI-25 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa å knytte bånd til andre, lavt oppmøte på skolen og læringsvansker som følge av narkotikabruk.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa aloittaneilla huumeongelmien riski, myös riippuvuuden kehittymisen riski, on huomattavasti suurempi kuin muilla (Von Sydow et al., 2002; Chen et al., 2005).
Cannabisspesifikke “kurs” tar ofte utgangspunkt i at bruk og besittelse av cannabis er ulovlig, og deltakerne henvises via rettssystemet.
Tämä puoltaa näkemystä siitä, että nuorten keskuudessa tehtävää ehkäisevää huumetyötä ei tulisi kohdistaa pelkästään kannabikseen, vaan sen ohella olisi pyrittävä ehkäisemään myös alkoholin ja tupakan käyttöä.
Motiveringen for å være med er ofte at deltakelse på kurset er en ubetinget del av dommen.
muiden huumeiden käytön takia vaikeuksiin joutuneille nuorille ja heidän vanhemmilleen.
Uansett sikrer disse metodene at det opprettes kontakt med i det minste en del av en risikoutsatt gruppe.
Keskukset on sijoitettu Ranskan suurimpiin kaupunkeihin, jotta ne olisivat helposti asiakkaiden ulottuvilla.
Det tyske prosjektet ”Stoned at School” (Ruset på skolen) har som mål å gi lærere opplæring i tidlig oppdaging og inngripen, forebygge cannabisbruk og etablere kontakt mellom skoler og narkotikarådgivningstjenester.
Niissä työskentelevät neuvojat ovat ammattilaisia, jotka on koulutettu käyttämään arviointivälineitä ja antamaan lyhythoitoa riippuvuusongelmiin.
Som lignende prosjekter i Østerrike er dette et opplæringsprogram på 10 moduler som skal øke lærernes bevissthet om cannabisbruk og identifisere elever i risikosonen.
Neuvojat voivat myös ohjata psykiatristen, sosiaali- tai lääkäripalvelujen piiriin asiakkaat, jotka tarvitsevat erikoishoitoa.
Mange selektive forebyggingstiltak i Europa baserer seg på å gi informasjon om cannabis.
Tästä uudentyyppisestä palvelumallista aiotaan laatia seurantatutkimus.