pere/sami_parallel huggingface dataset:
Rapporten viser atsprøyterom er et godt utgangspunkt for å oppnå kontaktmed en gruppe svært tungt belastede narkotikabrukere ogbidrar til å gi dem tilgang til en sårt tiltrengtprimærhelsetjeneste samt sosiale tjenester ogbehandlingsapparatet.
Raportti osoittaa, että niiden onnistuu luodayhteys erittäin ongelmalliseen huumeidenkäyttäjien ryhmäänja edistää pääsyä kohderyhmän kipeästi kaipaamaanperusterveydenhoitoon samoin kuin sosiaali- jahoitopalveluihin.
Ved å sikre tilgang til rentsprøyteutstyr og et miljø hvor de kan sette sine sprøyterunder tilsyn, reduseres sykelighet og dødelighet og plagenesom sprøytebruk på offentlig sted medfører.
Tarjoamalla käyttöön puhtaatpiikitysvälineet ja valvotun ympäristön huumeidenkäyttöön,kuolleisuus ja kuoleman riski samoin kuin julkisestahuumeidenkäytöstä aiheutuva häiriö vähenevät.
En del land har på strategiske steder etablert sprøyterommed tilsyn for narkotikabrukere som har stor overdoserisiko.
Huumeidenkäyttäjille jaettavaopiaattiantagonisti (naloksoni) on yksi toimenpide, johon on
)Se tabell 8 OL: Strategier og utvalgte tiltak for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall i de 25 medlemsstatene i EU og Norge.)Se Østerrikes prosjektkontakt i EDDRA-databasen (http://eddra.emcdda.eu.int:/eddra/plsql/ShowQuest?Prog_ID=2066).
)Ks. taulukko 8 OL: Strategiat ja valikoidut toimenpiteet huumekuolemien vähentämiseksi EU:n 25jäsenvaltiossa ja Norjassa.)Ks. taulukko 8 OL: Strategiat ja valikoidut toimenpiteet huumekuolemien vähentämiseksi EU:n 25jäsenvaltiossa ja Norjassa.)Ks.
Kapittel 7Behandling – hvordan dekke behovene til de som har problemer stoff-fri behandling medført innleggelse i lengre tid, f.eks. iterapeutiske samfunn.
Luku 7Hoito – ongelmakäyttäjien tarpeisiin vastaaminen
Medisineringen er oftestbegrenset til antidepressive midler og/ellerbenzodiazepiner, men i en del behandlingsopplegg tilbys ingen slike legemidler(111).
Lääkitystä voidaan käyttää vieroitusoireiden lievittämiseen.Lääkitys rajoittuu yleensä masennuslääkkeisiin ja/taibentsodiatsepiineihin, mutta joissakin hoitoyhteisöissä tällaisia lääkkeitä ei tarjota lainkaan (111).
Ettersom legemiddelassistert rehabilitering oftest bare tilbysopioidbrukere, er en form for stoff-fri behandling vanligvisdet eneste behandlingstilbudet til personer som harproblemer med andre narkotiske stoffer enn opioider.
Koska lääkehoitoa on yleensä tarjolla vain opioidienkäyttäjille, jonkinlainen lääkkeetön hoito on tavallisestiainoa hoitovaihtoehto muiden huumeiden kuin opioidienongelmakäyttäjille.
Mange som har utviklet et rusmiddelproblem vil ha nytte avå komme i kontakt med behandlingsapparatet.
Monet huumeiden ongelmakäyttäjät tarvitsevat yhteyttähoitopalveluihin.
I Deteuropeiske fellesskap tilbys mange forskjellige typerbehandling, som gjenspeiler nasjonale og historiskeforskjeller og ulike behov hos de gruppene i befolkningensom trenger hjelp.
Euroopan unionissa on monenlaisiahoitovaihtoehtoja sekä kansallisesta ja aiemmastakehityksestä johtuvien tilanteiden että erilaistenavuntarvitsijoiden mukaan.
Dette er nærmere beskrevet nedenfor.Behandlingstilbudene er ulikt utbygd i de forskjellige landog er generelt mindre utbygd i de nye medlemsstatene.Idet store og hele virker det imidlertid som om det er enpågående innsats for å øke kapasiteten i denne sektoren,og det er tegn til at tilbudet til de som har et rusproblem,faktisk blir bedre.
Niitä kuvataan lyhyestijäljempänä. Hoidon saatavuus vaihtelee maiden välillä,mutta se on yleensä huonompi uusissa jäsenvaltioissa.Näyttää kuitenkin siltä, että hoitovalmiuksien lisäämiseenpanostetaan jatkuvasti, sillä huumeiden ongelmakäyttäjiensaatavilla olevat mahdollisuudet ovat parantuneet.
Derfor er det positivt at en del land,som Nederland og Finland, har tatt initiativ til å undersøkedette mediets potensial for å styrke informasjonen om debehandlingstilbudene som finnes.
Metadoni on edelleen yleisimmin käytetty korvaushoitolääkelaajentuneessa EU:ssa.
I det utvidede EU er metadon fortsatt det hyppigstforskrevne legemiddelet til substitusjonsbehandling.Idesenere år har imidlertid behandlingsalternativeneblittflere.
Hoitovaihtoehdot ovat kuitenkinlaajentuneet viime vuosina.
Fram til 2002 rapporterte alle de tidligere15medlemsstatene om bruk av buprenorfin, bortsett fra Nederland og Irland (hvor det bare brukes i forbindelse med avgiftning)(112
Vuoteen 2002 mennessäkaikissa silloisissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Alankomaita ja Irlantia (jossa sitä käytetään vain
Det er en generell trend i EU at narkotikabehandlingen erflyttet ut av sykehusmiljøet til behandlingstiltak ute isamfunnet.
Internetin osuus laittoman huumeidenkäytönlisääntymisessä on saanut osakseen paljon huomiota.
Denne utviklingen er mindre utpreget i de nyemedlemsstatene, der behandling primært skjer vedpsykiatriske sykehus (Estland, Latvia, Litauen, Slovenia), mendette kan være i ferd med å endres i en del land – f.eks. gir Den tsjekkiske republikk behandling i begge typer miljøer.
Siksion myönteistä, että joissakin maissa, kuten Alankomaissa ja Suomessa, on käynnistetty aloitteita, joissa selvitetääntämän välineen tarjoamia mahdollisuuksia tietojen jahoitovaihtoehtojen parantamisessa.
I absolutte tall har substitusjonsbehandling blitt den formenfor narkotikabehandling som er lettest tilgjengelig foropiatbrukere i EU, og over 400000 personer mottar denneformen for behandling.
Absoluuttisesti mitattuna korvaushoidosta on tullutyleisimmin saatavilla oleva erikoistunut huumehoitomuotoopiaattien käyttäjille EU:ssa, sillä tällaista hoitoa saa yli400000 henkilöä.
Bortsett fra i Slovenia er denneformen for intervensjon imidlertid langt mindre utbygd i EUs nye medlemsstater, hvor de stoff-friebehandlingsmetodene dominerer(114).
Sloveniaa lukuun ottamattakorvaushoitoa on kuitenkin saatavilla selvästi vähemmän EU:n uusissa jäsenvaltioissa, joissa hoito on useimmitenlääkkeetöntä hoitoa (114).
)Se figur 13 OL: Stoff-frie behandlingsformer i institusjon.)I Irland brukes buprenorfin bare til behandling av abstinenssymptomer.)Se tabell 9 OL: Anvendte substitusjonspreparater i EUs medlemsstater.)Se figur 14 OL: Overvekt av substitusjonsbehandling eller stoff-frie behandlingsformer for opiatbruk.
)Ks. kaavio 13 OL: Laitospotilaiden lääkkeettömät hoitomuodot.)Irlannissa buprenorfiinia käytetään vain vieroitusoireiden hoitoon.)Ks. taulukko 9 OL: Käytettävät korvaushoitolääkkeet EU:n jäsenvaltioissa.)Ks. kaavio 14 OL: Opiaattien käyttöön annettavan korvaushoidon tai lääkkeettömän hoidon levinneisyys.
Substitusjonsbehandling – tilgjengelighetoginntakskriterier iteorien skal tildeles en sosialkurator, er det ikke alltidkapasitet til å få dette gjenomført i praksis.
Psykososiaalisesta tuesta saatava hyöty riippuu kuitenkinmyös siitä, miten tärkeäksi asiakkaat mieltävät tämänhoitovaihtoehdon.
Fra Hellas rapporteres det atpasienter i metadonprogrammer ofte benytter seg avpsykososial rådgivning, mens bare ganske få pasienter i Latvia aksepterer å ta imot et slikt tilbud.
Kreikassa metadonihoito-ohjelmienpotilaat käyttävät runsaasti psykososiaalista neuvontaa,mutta Latviassa vain harva potilas on valmis siihen.
Utviklingen der inntakskriteriene for deltakelse isubstitusjonsbehandling blir mindre restriktive, fortsetter.Historisk har inntakskriteriene ofte vært svært selektive ogbegrenset denne typen behandling til de som ble ansett forå være spesielt belastet med kroniske problemer.
Laadunvarmistus sillä tällainen hoito rajattiin usein kroonisiinongelmakäyttäjiin.
Nå ersubstitusjonsbehandling vanligvis forbeholdt personer over18 år eller slike som har 1–2 års problematisknarkotikabruk bak seg (f.eks. Belgia, Irland, Nederland).
Nykyisin korvaushoitoon pääsevätyleensä vain 18 vuotta täyttäneet, joiden ongelmakäyttö onjatkunut 1–2 vuotta (esimerkiksi Belgiassa, Irlannissa ja Alankomaissa).
Defleste av de nye medlemsstatene rapporterer om strengereinntakskriterier, f.eks. en nedre aldersgrense på 20 år ogminst fem års problematisk bruk (f.eks. Estland og Latvia).Slovenia tillater imidlertid substitusjonsbehandling fra16års alder.
Useimmissa uusissa jäsenvaltioissa kynnyson korkeampi, kuten 20 vuoden alaikäraja tai vähintäänviisi vuotta jatkunut ongelmakäyttö (esimerkiksi Virossa ja Latviassa), mutta Sloveniassa huumeidenkäyttäjät voivatsaada korvaushoitoa 16 ikävuodesta alkaen.
Relativt strenge inklusjonskriterier finnes ogsåi Hellas, Finland, Sverige og Norge, med en minstealderforbehandling fra 20 til 25 og krav om problematisk bruki4–5 år.
Hoitoonpääsyn edellytykset ovat suhteellisen tiukat myös Kreikassa,Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa, sillä vaatimuksena onvähintään 20–25 vuoden ikä ja 4–5 vuodenongelmakäyttö.
Kvalitetssikring av behandlingen kan defineres som et‘systematisk forsøk på å kartlegge, dokumentere ogforbedre kvaliteten på tjenestene’.
Hoidon laadunvarmistus voidaan määritellä”järjestelmälliseksi pyrkimykseksi seurata, todentaa japarantaa tarjottavien palvelujen laatua”.
EU har fem allmentanerkjente ordninger for kvalitetssikring: akkreditering avbehandlingstiltak, behandlingsstandarder, opplæring avpersonell, kartlegging av klienter og resultater så vel somendelig evaluering av gjennomføringsgrad, resultater,tilfredshet, utskrivelse osv. (Figur 19).
EU:ssahyväksytään yleisesti viisi laadunvarmistusmekanismia:hoitopalvelujen hyväksyminen, hoitostandardit,henkilökunnan koulutus, asiakkaiden ja tulosten seurantasekä muun muassa hoidossa pysymisen, tulosten,tyytyväisyyden ja kotiutuksen arviointi (kaavio 19).
Det er store variasjoner medlemsstatene imellom når detgjelder tidspunktet for innføringen av substitusjonsbehandling.En del medlemsstater introduserte sine programmer forsubstitusjonsbehandling med metadon så tidlig som i sluttenav 1960- eller begynnelsen av 1970-årene, mens en del landikke tilbød denne typen behandling i noen særlig grad før i1990-årene (Belgia, Hellas, Frankrike, Norge).Substitusjonsbehandling representerer en relativt ny utviklingide fleste av de nye medlemsstatene, og de fleste kom i gangmed dette på 1990-tallet – Estland først i 2001.
Korvaushoidon saatavuuden parantumisesta huolimattakysyntä ylittää edelleen tarjonnan monessa maassa, ja Belgiassa, Tšekissä, Kreikassa, Virossa, Unkarissa, Irlannissa,Ruotsissa ja Norjassa korvaushoitoon jonotetaan.
Unntaket er Slovenia, hvor de første programmene var på plassallerede i 1990(115).
Myöshuumepalvelujen järjestämistapa voi rajoittaa saatavuutta;esimerkiksi Liettuassa potilaat joutuvat maksamaanlääkityksestä, mikä vähentää palvelujen käyttöä.
Av nyere utviklinger når det gjelder kvalitetssikring innenbehandlingsapparatet, kan vi nevne at kvalitetssikring nåinngår i de nasjonale narkotikastrategiene i en del land(Hellas, Spania, Frankrike, Irland, Sverige), eller at detstilles minstekrav til slike tjenester (Belgia, Den tsjekkiskerepublikk, Tyskland, Nederland, Polen, Slovenia og Storbritannia).
Uutta huumehoitopalvelujen laadunvarmistuksessa ovatlaadunvarmistuksen sisällyttäminen kansallisiinhuumausainestrategioihin (Kreikka, Espanja, Ranska, Irlanti,Ruotsi) tai vähimmäisvaatimusten asettaminen tällaisillepalveluille (Belgia, Tšekki, Saksa, Alankomaat, Puola,Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta).
Akkreditering av behandlingstiltak er etkvalitetssikringstiltak i flere land (Tyskland, Spania,Frankrike, Irland, Luxembourg, Nederland, Polen, Portugalog Storbritannia), mens en del vedgår at det fortsattgjenstår en del før ordningen er helt på plass (Dentsjekkiske republikk, Nederland).
Hoitopalvelujenhyväksymistä käytetään laadunvarmistusmekanisminamonessa maassa (Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti,Luxemburg, Alankomaat, Puola, Portugali ja Yhdistynytkuningaskunta), mutta osassa sitä on vielä kehitettävä(Tšekki, Alankomaat).
Mange land rapportererat personalopplæringen er blitt styrket, men det er ikkealltid at det reelle omfanget og dekningen blir systematiskkartlagt. Systematisk storskala-evaluering avbehandlingstiltakene forekommer forholdsvis sjelden – barei Danmark, Italia, Latvia, Luxembourg, Polen, Storbritanniaog Norge.
Korvaushoidon käyttöönoton ajankohta vaihteleehuomattavasti jäsenvaltioissa.
Den sosiale reintegrasjonen foregår rundt tre ‘søyler’,nemlig 1) bolig, 2) utdanning samt 3) arbeid og yrkesrettetopplæring. En bolig er en forutsetning for et stabilt liv.
Sosiaalisessa kuntoutuksessa on kolme ”osatekijää”:1)asunto, 2) koulutus sekä 3) työ ja ammatillinen koulutus.Asunto on säännöllisen elämän perusedellytys, jahuumeidenkäyttäjille (entisille tai nykyisille) pyritäänjärjestämään asunto ja/tai heitä tuetaan vuokranmaksussa.Useimmat huumeidenkäyttäjät ovat saaneet melko vähänmuodollista koulutusta, joten luku- ja kirjoitustaito sekämatemaattiset tai muut taidot kaipaavat kohennusta.
Selv om det er allment anerkjent atsubstitusjonsbehandlingen bør ledsages av psykososialstøtte, inngår denne komponenten langt fra rutinemessigidenne behandlingsformen.
Vaikka yleisesti katsotaan, että korvaushoitoa pitäisitäydentää psykososiaalisella tuella, sitä ei läheskään ainaanneta hoidon osana.
I Den tsjekkiske republikk,Tyskland og Nederland gjør de knappe ressursene detvanskelig å tilby psykososial støtte i tilstrekkelig omfang.Og selv om alle klienter i substitusjonsbehandling i Norge
Tšekissä, Saksassa ja Alankomaissaresurssipula rajoittaa riittävää psykososiaalista tukea.Norjassa jokaiselle korvaushoidossa olevalle pitäisiteoriassa osoittaa sosiaaliavustaja, mutta käytännössätähän ei aina ole riittävästi valmiuksia.
Kapittel 7: Behandling – hvordan dekke behovene til de som har problemer
Luku 7: Hoito – ongelmakäyttäjien tarpeisiin vastaaminen
Akkreditering av behandlingstiltak
Hoitolaitosten hyväksyminen
De flestenarkotikabrukere har fått relativt lite formell utdanning ogvil ha nytte av å få oppgradert sine lese- ellerregneferdigheter eller andre ferdigheter.
Järjestelmällinen arviointi tai seuranta (
En delmedlemsstater rapporterer at dette området må vies langtstørre oppmerksomhet og langt større økonomiske ressurser(Tyskland, Estland, Finland).
) tämänkin alan seurannassa ja raportoinnissa on puutteita.Joidenkin jäsenvaltioiden mukaan tähän alaan onkohdistettava entistä enemmän huomiota ja määrärahoja(Saksa, Viro, Suomi).
I en del land vies sosialreintegrasjon nå økt politisk oppmerksomhet, noe som hargitt seg utslag i at sosial reintegrasjon er blitt et element iden nasjonale narkotikastrategien, og at området faktiskføres opp på budsjettet (Hellas, Irland, England og Wales) (116).
Poliittinen huomio sosiaalistakuntoutusta kohtaan on kuitenkin lisääntynyt joissakinmaissa, sillä se sisältyy kansallisiinhuumausainestrategioihin ja sille annetaan taloudellistatukea (Kreikka, Irlanti, Englanti ja Wales) (116).
Et sentralt register eller database som følger klienter og/ellerbehandlingstilbud over tid.Nasjonale Reitox-rapporter.
(1) lisääntyminen voidaan selittää useilla tekijöillä, mukaanlukien erityisesti ilmoitusjärjestelmän kattavuuden
Informasjon om antallet personer som søker behandling foret narkotikaproblem, gir ikke bare nyttige opplysninger omgenerelle trender for problematisk bruk av narkotika, menogså om hvordan behandlingen er organisert og hvordandekningen er i Europa.
vanhempia, kun taas kannabiksen tai muiden piristeidenkuin kokaiinin käytön takia hoitoon hakeutuneet ovat
EONNs indikator for etterspørseletter behandling (treatment demand indicator – TDI) gir enenhetlig struktur for rapportering av antall og karakteristikafor klienter som henvises til narkotikabehandling.
Huumehoitoon hakeutuvien asiakkaidenominaispiirteet tavallisesti muita nuorempia (119
Det generelle bildet som framkommer av de nyeste TDI-dataene og nasjonale rapporter viser at trendenrapportert i de senere år fortsetter, nemlig at det er enøkning i det samlede antall personer som påbegynnerbehandling.
Sekä huumehoitopalvelut että niiden asiakkaat keskittyvätlähinnä kantakaupunkiin ja taajamiin.
Selv om det samlede antall øker, synes antalletnye behandlingssøknader, dvs. personer som søkerbehandling for første gang, å være relativt stabilt(117).
Siellähuumeongelmat yhdistyvät moniin muihin sosiaalisiin jaterveydellisiin ongelmiin, jotka ovat yleisimpiäsyrjäytyneissä ja vähäosaisissa yhteisöissä.
De fleste klientene kommer i kontakt med de spesialisertesentrene for narkotikabehandling i 20-årene eller ibegynnelsen av 30-årene, og middelalderen for klientersom påbegynner behandling for første gang er 26 år.
Useimmat asiakkaat hakeutuvat erikoistuneeseenhuumehoitoon 20–40-vuotiaana, ja ensimmäisen kerranhoitoon hakeutuvien asiakkaiden keski-ikä on 26 vuotta.Eurooppalaisissa tiedoissa ikäjakauma ei kuitenkaan oleyhtenäinen, vaan asiakkaissa on eniten yli 39-vuotiaita jaalle 20-vuotiaita.
Avdet europeiske datasettet kan vi se at aldersfordelingen ikkeer jevn, idet det er topper i aldersgruppen over 39 ogunder 20.
Myöshuumeongelman ajallinen kehitys vaikuttaa osaltaanhoidettavien ikään; esimerkiksi Suomessa asiakkaat ovatsuhteellisen nuoria, sillä huumeongelma on siellä verrattainuusi ilmiö.
Den viktigste grunnen til den ujevnealderfordelingen er at problembrukere av opiater eller behandlingstilbudet (118
Samantapaisia tuloksia saataneen monistauusista jäsenvaltioista, joissa huumeongelmat ovat niinikään melko tuore ilmiö, vaikka huumehoitoon hakeutuneillaonkin pääasiassa heroiiniongelmia (120).
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge kokain har tendens til å være eldre enn gjennomsnittet,mens de som søker behandling for bruk av cannabis ellerandre sentralstimulerende midler enn kokain, typisk er yngre (119
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Over 10% bor sammen med barn,og det foreligger dokumentasjon på at barn avnarkotikabrukere kan få mange problemer.Narkotikaproblemer gjør det også forholdsvis utfordrende åvære foreldre (Murphy-Lawless, 2002).
Maiden välisissä eroissa näkyvät tässäkinhuumeongelman laji sekä alue (naispuolistenhuumeidenkäyttäjien osuus on suurin Pohjois-Euroopanmaissa ja uusissa jäsenvaltioissa) ja asiakkaan ikä.
Stoffer som brukes antallet klienter henvist for cannabisproblemer, som Danmark, Tyskland og Finland, er klientene typisk yngreenn i land som Hellas, Spania og Nederland, hvorproblemer med heroin eller kokain dominerer.
On hankalaa saada selkeää kuvaa huumausaineista, joidentakia huumehoitoon hakeudutaan, koskahuumeidenkäyttäjät käyttävät yleensä monia psykoaktiivisiaaineita.
Hvordannarkotikasituasjonen har utviklet seg historisk, spiller ogsåen rolle for behandlingspopulasjonens alder idet klientene i Finland, for eksempel, er relativt unge, noe som gjenspeilerat narkotikaproblemet her er av forholdsvis ny dato.Lignende resultater kan forventes i mange av de nyemedlemsstatene, hvor narkotikaproblemet også er et relativtnytt historisk fenomen, selv om de fleste som søkerbehandling her, har et heroinproblem(120).
Usein on vaikea sanoa, missä määrin asiakkaanongelmat liittyvät tiettyyn huumeeseen. Huumeidensekakäyttö on kaikissa maissa yleistä asiakkaidenkeskuudessa, ja 40–80 prosenttia asiakkaista on käyttänytvähintään yhtä oheishuumetta.
TDI registrerer både primærrusmiddelet som det søkesbehandling for, og eventuelle sekundærrusmidler.
Monilla asiakkaillasekakäyttö on yleistä, ja samanaikaiset alkoholiongelmathankaloittavat hoitoa entisestään.
De trestoffene som hyppigst registreres som enten hovedårsak tilbehandlingen eller som sekundærrusmiddel, er opiater,kokain og cannabis (Figur 20).
On huolestuttavaa, ettäusean huumeen ongelmakäyttäjien määrä näyttää olevankasvussa monessa maassa.
Det er interessant å merke seg at de fleste klientene somsøker behandling for heroin, kokain og hypnotika ellersedativa, bruker stoffet daglig, mens bruksfrekvensen forandre narkotiske stoffer varierer langt mer.
On kiinnostavaa, että useimmat heroiinin, kokaiinin jaunilääkkeiden tai rauhoittavien lääkkeiden takia hoitoonhakeutuvat käyttävät näitä aineita päivittäin, mutta muidenaineiden käyttötiheydessä on enemmän vaihtelua.
Dette aspektetbehandles i nærmere detalj i ’Cannabisproblemer ikontekst’ (s. 82).
Tätäkysymystä tarkastellaan lähemmin erityiskysymyksessä”Kannabisongelman taustaa – miksi hoidontarve kasvaa Euroopassa?” (s. 82).
I alle land erblandingsbruk vanlig blant klienter i behandling, og mellom40% og 80% av alle klienter rapporterer sidemisbruk avminst ett annet rusmiddel. Hos mange er blandingsbruk heltvanlig, og når de samtidig har alkoholproblemer, er dettenoe som ofte kompliserer behandlingen ytterligere.
Valtaosa hoitoon hakeutuneista asiakkaista on aloittanuthuumeidenkäytön nuorena, yleensä 15–19-vuotiaana.Heroiinia ja kokaiinia ensimmäisen kerran kokeilevien iässäon kuitenkin selkeä ero, sillä 20–30% asiakkaista aloittaa
De fleste klienter i behandlingsapparatet rapporterer at debegynte å bruke stoff i ungdomsårene – oftest i alderen15til 19 år.
Useimmissa maissa hoitoon hakeutuvat asiakkaatkäyttävätedelleen päähuumeenaan opiaatteja(lähinnäheroiinia), sillä opiaatteihin liittyy yleensä40–90prosenttia hoidontarpeesta.
Imidlertid rapporteres en stor forskjell idebutalder for bruk av heroin og kokain, idet 20–30% av klientene var 25 eller eldre da de først begynte(121
EU-maat voidaankuitenkin karkeasti jakaa kolmeen ryhmään sen mukaan, käytön 25-vuotiaana tai tätä myöhemmin (121
I de fleste land er opiater (for det meste heroin) fortsatt detrusmiddelet flest klienter søker behandling for, og opiater ertypisk hovedrusmiddel for mellom 40% og 90% av allesom søker behandling.
Väestötietojen mukaan hoitoon hakeutuneet asiakkaat ovatkeskimääräistä useammin sosiaalisesti ja taloudellisestiepäedullisessa asemassa.
Demografisk informasjon indikerer at klientene ibehandlingsapparatet har uforholdsmessig høysannsynlighet for å være sosialt og økonomisk vanskeligstilt.Mer enn halvparten av klientene har ikke fullført under 40% – Den tsjekkiske republikk, Ungarn, Finland,Sverige, videregående skole(122
Kaavio 20: Huumeiden takia hoitopalveluja käyttäneet uudetasiakkaat, jotka ilmoittavat päähuumeeksi heroiinin, kokaiinin jakannabiksen, vuosina 1996–2002 keskiasteen koulutus (122
• sammenlignet med arbeidsledighetsprosenten generelt, og ien del land er mer enn halvparten av narkotikabrukerne
Vailla vakituista työtä olevien osuus on korkea verrattuna kokonaistyöttömyysasteeseen:joissakin maissa yli puolet hoidossa olevista
sosialinstitusjoner eller har ustabile boforhold(124
70 asuu laitoksessa tai tilapäismajoituksessa (124
Merknader:Land som har lagt fram data hvert år: CZ, DK, DE, EL, ES, NL, SI, SK, FIog SE (bortsett fra at FI mangler data for 1996–97, SE mangler data for2000).Tallene er summert for hvert år for alle land som har framlagt data.Kilde:Nasjonale Reitoxrapporter for 2003.
Kunakin vuonna tietoa antaneet maat: CZ, DK, DE, EL, ES, NL, SL, SK, FI ja SE (FI:n tiedot puuttuvat vuosilta 1996/1997 ja SE:n vuodelta 2000).Luvut on tietoja antaneista maista kultakin vuodelta.Reitoxin kansalliset raportit 2003.
Sverige ( for cannabis drøftes i nærmere detalj annetsteds (s. 82)idenne rapporten.
Ruotsi (
Opiater Andre sentralstimulerende midler Hypnotika og sedativa
Muut piristeet
Andre sentralstimulerende midler
Muut
For eksempel er antallet søknader ominntak til behandling for kokainbruk ekstremt lavt eller til ogmed helt fraværende i de nye medlemsstatene.
Tapausten määrä kokonaisuudessaan: 42 568.Tiedot vain avohoidosta.Reitoxin kansalliset raportit 2003.
Andre sentralstimulerende midler enn kokain rapporteressjelden som den primære årsaken til deltakelse inarkotikabehandling, bortsett fra i Den tsjekkiske republikk,Finland og Sverige, hvor mellom en firedel og overhalvparten av det totale, primære behandlingsbehovet
Muut piristeet kuin kokaiini ilmoitetaan vain harvoinensisijaiseksi syyksi huumehoitoon hakeutumiselle, mutta Tšekissä, Suomessa ja Ruotsissa niiden osuus hoitoonhakeutumisessa vaihtelee neljäsosasta yli puoleen.
Under 8% av klientene som søker behandling forkokainbruk rapporterte injeksjonsbruk som den vanligstebruksmåten.
Tšekissämetamfetamiini on pääongelmana yli 50 prosentilla hoitoonhakeutuneista asiakkaista.
Figur 22: Fordeling av bruksmåte for heroin, kokain og andresentralstimulerende midler blant deltakere i polikliniskebehandlingstiltak:2000–2002
Kaavio 22: Heroiinin, kokaiinin ja muiden piristeidenkäyttötapojen jakautuminen avohoitopotilailla 2000–2002
Andre sentralstimulerende midler
Muut piristeet
Røykes/inhaleres Spises/drikkes
Polttaminen/sisäänhengitys Syöminen/juominen
Merknader:Data tilgjengelig for DK, DE, EL, ES, IE, NL, FI, SE og UK (Irland haddeikke data for 2002 tilgjengelig).Basistall for samlet antall som rapporterer om bruksmåte, er vist.Kilder:Nasjonale Reitoxrapporter (2001, 2002, 2003); TDI-data (2000, 2001,2002) fra polikliniske behandlingstiltak.
Tietoja on saatavilla seuraavista maista: DK, DE, EL, ES, IE, NL, FI, SE ja UK(Irlannista ei ole saatavilla vuoden 2002 tietoja).Tässä on perusluvut kokonaismääristä käyttötavoista annetun ilmoituksenmukaan.Reitoxin kansalliset raportit (2001, 2002, 2003); TDI-tiedot (2000, 2001,2002) avohoitokeskuksista.
Kapittel 8Kriminalitet og fengsling
Luku 8Rikollisuuteen ja vankiloihin liittyvät kysymykset
Narkotikarelatert kriminalitet kan sies å omfatte følgendefire kategorier:
Huumeisiin liittyvä rikollisuus voidaan jakaa neljäänseuraavaan pääryhmään:
Økningene var spesielt markerte (fordobling eller mer) i Den tsjekkiske republikk, Estland, Litauen, Ungarn, Polen,Slovenia og Norge.
Psykofarmakologiset rikokset: psykoaktiivisten aineidenvaikutuksen alaisena tehdyt rikokset.
Antall ‘anmeldelser’ for brudd pånarkotikalovgivningen sank imidlertid i 2001 og 2002 i
Vuosina 1997–2002 huumerikoksista tehdyt ”ilmoitukset”lisääntyivät useimmissa EU-maissa.
Systemiske forbrytelser: forbrytelser begått innenforrammen av det illegale narkotikamarkedet som et ledd iden illegale distribusjonen og tilførselen av narkotika.
Järjestelmällisesti toteutetut rikokset: laittomienhuumemarkkinoiden toiminnan yhteydessä osanalaittomien huumausaineiden levitystä ja toimitusta tehdytrikokset.
I de fleste medlemsstatene i EU er de fleste anmeldte bruddpå narkotikalovgivningen relatert til bruk eller besittelse forbruk av narkotika(129), og varierer fra 52% av alle bruddpå narkotikalovgivningen i Finland til 90% i Østerrike.
Tiedot kolmesta ensin mainitusta rikosten ryhmästä ovat EU:ssa harvinaisia.
IDen tsjekkiske republikk er 90% av alle anmeldte brudd pånarkotikalovgivningen relatert til langing eller smugling,mens i Italia og Spania – der bruk og besittelse for bruk avnarkotika ikke er forbrytelser – alle narkotikaforbrytelser errelatert til omsetning eller smugling. I Luxembourg, Portugal og Norge(130
Jos tietoja on, ne saadaan paikallisistaad hoc-tutkimuksista, joita ei yleensä tehdärutiininomaisesti ja joista on vaikea tehdä päätelmiä.
) er nå de fleste narkotikalovbruddene relatert til både bruk/omsetning og smugling av narkotika.
52prosentin osuudesta kaikista huumerikoksista Itävallan90 prosenttiin.
Det finnes lite data i EU om de tre første kategorieneforbrytelser, og de som finnes, kommer fra lokale ad hocstudier som vanligvis ikke utføres rutinemessig, ogsom det er vanskelig å ekstrapolere fra.
Tšekissä 90 prosenttia tilastoiduistahuumerikoksista liittyy kauppaan tai salakuljetukseen, kuntaas Italiassa ja Espanjassa – missä huumeiden käyttö jahallussapito käyttöä varten eivät ole rikoksia – kaikkihuumerikokset liittyvät kauppaan tai salakuljetukseen.Luxemburgissa, Portugalissa ja Norjassa (130) useimmatrikokset liittyvät sekä huumeiden käyttöön/kauppaan ettäsalakuljetukseen.
I alle land som har lagt fram data, unntatt Portugal, harandelen av alle registrerte narkotikalovbrudd som errelatert til bruk/besittelse for bruk av narkotika, økt i femårsperioden 1997–2002(131).
Portugalia lukuun ottamatta kaikissa maissa, joista saatiintietoa, huumeiden käyttöön tai hallussapitoon käyttöävarten liittyvien rikosten osuus kaikista huumerikoksista nousi vuosina 1997–2002 (131).
Selv om økningen generelt var langsom, hadde Belgia, Luxembourg og Slovenia en langt klarere oppadgående trend.
Nousu oli yleensä hidasta, mutta selviä noususuuntauksia havaittiin Belgiassa,Luxemburgissa ja Sloveniassa.
Det sammegjaldt for Irland fram til 2001. I Portugal begynte andelenbruksrelaterte lovbrudd å synke i 2000, ett år før brukogbesittelse for bruk av narkotika ble avkriminalisert
Portugalissa käyttörikostenosuus alkoi laskea vuonna 2000, vuotta ennen kuinhuumeiden käytöltä ja hallussapidolta käyttöä varten
‘Anmeldelser’(126) for brudd på narkotikalovgivningen(bruk, besittelse, omsetning, smugling osv.) gjenspeiler ikkebare forskjeller i nasjonal lovgivning, men også i hvordanloven anvendes og håndheves, og hvordan bestemtekategorier forbrytelser prioriteres av rettsvesenet og hvilkeressurser som blir bevilget.
”Ilmoitukset” (126) huumerikoksista (kuten käytöstä,hallussapidosta, kaupasta ja salakuljetuksesta) heijastelevatpaitsi kansallisen lainsäädännön eroja myös lainsoveltamisen ja täytäntöönpanon eroja sekärikosoikeusviranomaisten erilaisia painopisteitä javoimavaroja tietyissä rikoksissa.
Dessuten variererinformasjonssystemene om brudd på narkotikalovningenganske mye mellom statene, særlig når det gjelder rutinenefor anmeldelse og registrering, f.eks. hva som blir registrerthvor og når.
Myös huumerikoksiakoskevissa tietojärjestelmissä on huomattavia eroja maidenvälillä, varsinkin ilmoitus- ja kirjaamiskäytännöissä eli siinä,mitä niihin kirjataan ja milloin ja miten tiedot kirjataan.
I de fleste medlemsstatene er cannabis det illegalerusmiddelet som oftest er involvert i anmeldtenarkotikalovbrudd(Tabell 4).
poistettiin rangaistavuus (heinäkuussa 2001) (132).
For en nøyaktig definisjon for hvert land, se metodeopplysninger om definisjoner på‘anmeldelser’ for narkotikalovbrudd i Statistiske opplysninger 2004.
Tarkat määritelmät maittain: ks. huumerikoksista tehtyjen ”ilmoitusten” määritelmien menetelmiä koskevat huomautukset vuoden 2004Tilastotiedotteessa.
(Tidligere årsrapporter har inntil 2001 brukt begrepet ‘arrestasjoner’.))Nedgangen i antall ‘anmeldelser’ for brudd på narkotikalovgivningen i Portugal skyldes avkriminaliseringen i juli 2001 av bruk/besittelse for bruk avnarkotika.)Nedgangen i ‘anmeldelser’ for brudd på narkotikalovgivningen i Estland skyldes avkriminaliseringen i september 2002 av gjentatt narkotikabruk og avbesittelse av små mengder narkotika til personlig bruk.)Se Narkotikarelatert kriminalitet_Tbl 2 i Statistiske opplysninger 2004.)Norge skiller ikke mellom ‘narkotikaomsetning/smugling’ alene og ‘bruk/omsetning og smugling’.
(Vuosiraporteissa käytettiin termiä ”pidätykset” vuoteen 2001 saakka.))Huumerikoksista tehtyjen ”ilmoitusten” väheneminen Portugalissa johtuu siitä, että huumeiden käytöltä ja hallussapidolta käyttöä varten poistettiinrangaistavuus heinäkuussa 2001.)Huumerikoksista tehtyjen ”ilmoitusten” väheneminen Virossa johtuu toistuvan huumeidenkäytön ja pienten, henkilökohtaisesti käytettävien huumemäärienhallussapidon dekriminalisoinnista syyskuussa 2002.)Ks.
Øvrige brudd på narkotikalovgivningen er knyttet til‘narkotikabruk’ alene.)Se Narkotikarelatert kriminalitet_Tbl 4 i Statistiske opplysninger 2004.)Loven om avkriminalisering av bruk og besittelse for bruk av narkotika ble vedtatt i november 2000 og trådte i kraft i juli 2001.
DRCrime_Tbl 2 vuoden 2004 Tilastotiedotteessa.)Norjassa ei eroteta toisistaan ”huumeiden kauppaa/salakuljetusta” ja ”huumeiden käyttöä / kauppaa ja salakuljetusta”. Loput huumerikokset liittyvätyksistään ”huumeiden käyttöön”.)Ks.
Kapittel 8: Kriminalitet og fengsling
Luku 8: Rikollisuuteen ja vankiloihin liittyvät kysymykset
Tabell 4: Narkotisk stoff som oftest er involvert i ‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-landene og Norge til 87% (Frankrike) av alle brudd på narkotikalovgivningen.Heroin er det stoffet som oftest er involvert i Litauen og Luxembourg, hvor det utgjør henholdsvis 15% og 51% avalle narkotikalovbrudd, mens antallet lovbrudd som involverer ‘tunge stoffer’(133
Taulukko 4: Yleisin huume EU-maissa ja Norjassa ”raporteissa” huumerikoksista
I samme periode har andelen heroinrelaterte lovbrudd gått
Itävallassa kannabikseen liittyvien rikosten osuuskaikista huumerikoksista kasvoi vuoteen 1999 saakka mutta on sittemmin ollut laskussa (134).
Rusmiddelbrukere og fengsel
Luxemburgia ja Unkaria, missä suuntaus oli laskeva (138
Rusmiddelbrukere i fengsel
Huumeidenkäyttäjät ja vankila
Nasjonale rutinemessige data om type og mønster forrusmiddelbruk blant innsatte er mangelvare.
Rutiininomaisesti kerätyt kansalliset tiedot vankienhuumeidenkäytöstä ja huumeiden käyttötavoista ovatharvinaisia.
Mange avdataene som er tilgjengelige i EU, kommer fra ad hocstudier utført lokalt blant et utvalg av innsatte som variererbetraktelig i størrelse og anvendte utvalgsprosesser.
Iso osa EU:ssa saatavilla olevista tiedoistaperustuu paikallisen tason ad hoc-tutkimuksiin, joissavankiotokset ovat kooltaan ja valintaprosesseiltaanvaihtelevia.
Deinnsatte som deltar i studiene er heller ikke alltidrepresentative for fengselsbefolkningen som helhet, ogmangel på oppfølgingsstudier gjør at trendene i de flesteland ikke kan analyseres. Disse faktorene gjørekstrapolering av resultatene svært vanskelig.
Tutkitut vankilat eivät myöskään aina edustakoko vankilajärjestelmää, ja toistotutkimusten puuttuminenestää suuntausten analysoinnin useimmissa maissa.Päätelmien teko on näistä syistä hyvin vaikeaa.
(7) Kilde: opplysninger 2004.mangler data.Av alle narkotiske stoffer som er nevnt (alene eller ikke).Av hovedrusmidler.Av alle lovbrudd, etter stoff (noen lovbrudd mangler fordeling på stoff).Av lovbrudd knyttet til salg/handel (siden lovbrudd som gjelderbruk/besittelse til eget bruk ikke betraktes som forbrytelse).Data under ‘heroin’ viser til ‘tunge stoffer’ (definert som rusmidlersom utgjør en uakseptabel risiko for folkehelsen, som heroin, kokain,ecstasy, LSD).
Tarkat määritelmät kunkin maan osalta esitetään ”ilmoitettujen” huumerikosten määritelmiä koskevissa metodologisissa huomautuksissa vuoden 2004 Tilastotiedotteessa.tietoja ei ole saatavilla.Kaikkien mainittujen huumeiden joukossa (yksin tai ei).Tärkeimpien huumeiden joukossa.Kaikkien huumeittain jaoteltujen rikosten joukossa (joitakin rikoksia ei olejaoteltu huumeittain).Huumekauppaa / huumeiden salakuljetusta koskevien rikosten joukossa(sillä huumeiden käyttöä/hallussapitoa ei ole kriminalisoitu).”Heroiinista” annetut tiedot koskevat ”kovia huumeita” (määritelty huumeiksi, jotka aiheuttavat kohtuuttomia kansanterveydellisiä riskejä; koviahuumeita ovat esimerkiksi heroiini, kokaiini, ekstaasi, LSD).
En del lovbrudd omfatter både cannabis og ‘tungestoffer’ og er ikke medregnet her, noe som forklarer hvorfor summenblir under 100 %.Denne andelen er undervurdert ettersom den representerer lovbruddfor ett enkelt narkotisk stoff, f.eks. lovbrudd som bare gjelder cannabis(den omfatter ikke lovbrudd som omfatter ‘cannabis + annet (andre)narkotisk(e) stoff(er)’).Av personer som har fått forenklet forelegg eller er straffedømt.Nasjonale kontaktpunkter.
Joihinkinrikoksiin liittyy sekä kannabista että ”kovia huumeita”, eikä niitä olesisällytetty näihin tietoihin, ja siksi loppusumma on alle 100 prosenttia.Osuus on aliarvioitu, sillä se koskee rikoksia, joihin liittyy vain yksihuume, kuten ainoastaan kannabis (siihen eivät sisälly rikokset, joihinliittyy sekä ”kannabista että muita huumeita”).Niiden henkilöiden joukossa, joille syyttäjä on määrännyt hallinnollisensakon tai jotka tuomioistuin on tuominnut.Kansalliset seurantakeskukset.
Sammenlignet med befolkningen generelt ernarkotikabrukerne overrepresentert i fengselsbefolkningen.Livstidsprevalens av narkotikabruk blant innsatte varierermye, fra 22% til 86%, mellom fengselspopulasjoner,
Muuhun väestöön verrattuna huumeidenkäyttäjät ovatyliedustettuina vankiloissa. Ainakin kerran huumeitakäyttäneiden vankien osuus vaihtelee paljon, 22 prosentista86 prosenttiin, vankiloiden, säilöönottokeskusten ja maiden
Årsrapport 2004: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge anstalter og land(139
Vuosiraportti 2004: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa välillä (139
cannabis det illegale rusmiddelet som oftest rapporteres,med en livstidsprevalens blant innsatte på mellom 11% og86%.
Kuten väestössä yleensä, myös vankiloissa kannabis on yleisimmin mainittu laiton huume, silläkannabista on käyttänyt ainakin kerran 11–86 prosenttiavangeista.
Livstidsprevalens blant innsatte av bruk av kokain (ogcrack) er 5–57% og av heroin 5–66%.
Kokaiinia (ja crackia) on käyttänyt ainakinkerran 5–57 prosenttia ja heroiinia 5–66 prosenttiavangeista.
Infeksjonssykdommer i fengsler og forebygging av disse
Ennen vuotta 2006 terveydenhoidosta kaikissaei-yksityisissä vankiloissa Englannissa tulee julkisenterveydenhuoltojärjestelmän osa(142).
I EU varierer forekomsten av bruk eller avhengighet av narkotika før fengslingen mellom 8% og 73%(140
vankilaan joutumista (140
Fengsler: en utfordring for folkehelsen
Tartuntataudit vankiloissa ja niiden ehkäiseminen
Livstidsprevalens for injeksjonsbruk av narkotika blantinnsatte rapporteres generelt til å ligge mellom 15% og50%, men noen studier rapporterer om verdier så lave som1% eller så høye som 69%.
Yleensä 15–50 prosenttia vangeista on käyttänyt huumeitasuonensisäisesti ainakin kerran. Tutkimuksissa luku kuitenkinvaihtelee vain 1 prosentista peräti 69 prosenttiin.
Der det foreligger sammenlignbare data, viser disse atsprøytebruk er mindre sannsynlig blant unge lovbrytere ennblant eldre, og at det er mer sannsynlig at kvinnelige innsatte bruker sprøyte enn menn(143).
Kun vertailukelpoisia tietoja on saatavilla, niiden mukaaninjektiokäyttö on nuorilla rikoksentekijöillä vähäisempääkuin aikuisilla ja vangeista naisilla yleisempää kuin miehillä(143).
Basert på flere studier i EU har Bird og Rotily (2002) vist at omkring entredel av alle voksne mannlige innsatte er sprøytebrukere.Tilgjengelige data basert på kontaktpunktene i Reitox-nettet viser at mellom 0,2% og 34% av de innsatte(144) har
Bird ja Rotily (2002) ovat todenneet usean
Selv om en del innsatte kan betrakte fengslingen som enmulighet til å gripe fatt i stoffproblemet, kan dette værevanskelig å gjennomføre i praksis (Long et al., 2004).
Vaikka jotkut vangit voivat pitää vankeusaikaamahdollisuutena käsitellä huumeongelmaansa, se saattaaolla käytännössä vaikeaa (Long et al., 2004).
Defleste reduserer eller holder opp med narkotikabruken nårde fengsles.
Suurin osahuumeidenkäyttäjistä vähentää huumeidenkäyttöä tailopettaa sen vankilaan jouduttuaan.
Noen fortsetter imidlertid i det sammemønsteret, mens andre igjen begynner å bruke narkotika ifengselet.
Jotkut vangit kuitenkinjatkavat huumeidenkäyttöä, ja toiset taas aloittavat käytönvasta vankilassa.
Tilgjengelige studier viser at mellom 8% og 60%av de innsatte rapporterer å ha brukt narkotika i løpet avfengslingstiden, og 10–36% rapporterer om regelmessigbruk av narkotika(141).
Saatavilla olevien tutkimusten mukaan8–60 prosenttia vangeista on käyttänyt huumeitavankilassa, ja 10–36 prosenttia käyttää huumeitasäännöllisesti (141).
injisert narkotika i løpet av fengselsoppholdet. Dette reiserspørsmålet om fengselsbefolkningens tilgang til steriltsprøyteutstyr og hygienisk praksis for sprøytedeling, samtpotensialet for spredning av smittsomme sykdommer dersomman ikke griper fatt i disse problemene.
EU:ssa tehdyn tutkimuksen perusteella, että noin kolmannesaikuisista miesvangeista käyttää huumeita suonensisäisesti.Reitoxin seurantakeskusten tietojen mukaan
Disse problemeneer vanskelige å løse.
0,2–34prosenttia vangeista (144) on käyttänyt huumeita suonensisäisesti vankeusaikana.
Dette kan ses i Irland, der det er fåtegn til forbedring til tross for at fengselsmyndigheter oghelsepersonell har prøvd å forbedre narkotikabrukernestilgang til behandling og helsetjenester.
Vankiloissa onkinedistettävä steriilien injektiovälineiden saatavuutta jahygieenistä yhteiskäyttöä, jotta tartuntataudit eivät leviäisi.
Fengslene er et miljø med høy risiko for spredning av slikesykdommer.
Vankilat ovat erittäin riskialtis ympäristö tartuntatautienleviämiselle.
Blant de tiltakene som har vist seg å kunneredusere smittsomme sykdommer, er behandling av seksueltoverførte sykdommer og utlevering av kondomer,substitusjonsbehandling, vaksinasjonsprogrammer ogprogrammer for bytting av sprøytespisser og sprøyter.
Tartuntatauteja on pystytty vähentämäänsellaisilla käytännöillä kuin sukupuolitautien hoito jakondomien, korvaushoidon, rokotusohjelmien sekä neulojenja ruiskujen vaihtoohjelmien tarjoaminen.
Substitusjonsbehandling tilbys i økende grad i fengslene. IØsterrike, Belgia, Danmark, Spania og Slovenia tilbyssubstitusjonsbehandling i alle fengslene.
Näitäongelmia on vaikea poistaa.
Belgia, Danmark,Luxembourg og Norge gir de innsatte mulighet til åpåbegynne substitusjonsbehandling når de sitter inne.
Belgiassa,Tanskassa, Luxemburgissa ja Norjassa vangit voivat aloittaakorvaushoidon vankilassa ollessaan.
IItalia er substitusjonsbehandling vanligvis noe som tilbyspersoner som sitter i varetekt.
Italiassa korvaushoitoaannetaan yleensä tutkintavangeille.
Forskrivninger for gradvis åredusere substitusjonsbehandlingen inntil rusfrihet oppnås,blir tilbudt i de fleste tyske delstatene, Nederland, Sloveniaog i fengslene i de store byene i Italia. I Storbritannia ansesvedlikeholdsprogrammer som hensiktsmessige hovedsakeligfor innsatte som sitter i varetekt eller soner korte dommer.
Useimmissa Saksanosavaltioissa, Alankomaissa, Sloveniassa ja Italian isojenkaupunkien käytössä olevissa vankiloissa voidaan asteittainvähentää korvaushoitoa aina pidättyvyyteen asti.Yhdistyneessä kuningaskunnassa ylläpitohoito on tarkoitettupääasiassa tutkintavangeille tai lyhyen vankeustuomionsaaneille vangeille.
En konkret plan for hepatitt B-vaksinasjon tilpassetinnsatte ble anbefalt av Irlands National Immunisation Committee i 2002.
Irlannin National Immunisation Committee suosittivuonna2002 erityisesti vangeille tarkoitettua B-hepatiittirokotusjärjestelmää.
Den omfatter én injeksjon hver uke itre uker, med en boosterdose etter 12 måneder. Dette
Se sisältää kolme viikon
Trenden går i retning av at ansvaret forfengselshelsetjenesten overføres fra fengselsmyndighetene tildet nasjonale helsevesenet.
Vastuu vankiloiden terveyspalveluista on vähitellensiirtymässä vankeinhoidolta kansalliselleterveydenhuoltojärjestelmälle.
I Spania ble det nylig vedtatt enlov, ‘Ley 16/2003, de 28 de mayo, de cohesión y calidaddel Sistema Nacional de Salud’ (Lov om sammenheng ogkvalitet i den nasjonale helsetjenesten), som tar sikte på åfølge opp kravene om integrering av fengselshelsetjenesteni den offentlige helsetjenesten.
Espanjassa on äskettäinsäädetty kansallisen terveydenhuoltojärjestelmänyhtenäisyyttä koskeva laki, ”Ley 16/2003, de 28 de mayo,de cohesión y calidad del Sistema Nacional de Salud”(lakikansallisen terveydenhoitojärjestelmän yhtenäisyydestä),jolla pyritään vastaamaan vankiloiden ja julkistenterveydenhuoltojärjestelmien yhdistämistä koskeviinvaatimuksiin.
I Estland tar Justisdepartementet i samarbeid med Sosialdepartementetsikte på å integrere fengselshelsevesenet i det offentligehelsevesenet innen 2006.
Virossa oikeusministeriö yhteistyössäsosiaaliministeriön kanssa pyrkii sisällyttämään vankiloidenterveydenhoidon yleiseen terveydenhuoltojärjestelmäänvuoteen 2006 mennessä.
I Frankrike ble ansvaret for detteoverført til Helsedepartementet allerede i 1994.
Ranskassa tällainen vastuu siirrettiinterveysministeriölle jo vuonna 1994.
I Italia harden lokale helsetjenesten vært ansvarlig for pleie ogbehandling av de innsatte siden 2000.
Italiassa paikalliset
Kapittel 8: Kriminalitet og fengsling vaksinasjonsprogrammet gir 99% beskyttelse etter13måneder (Zuckerman, 2003).
Luku 8: Rikollisuuteen ja vankiloihin liittyvät kysymykset välein tehtävää rokotusta ja 12 kuukauden kuluttuaannettavan tehosterokotteen, ja rokotussuoja on13kuukauden kuluttua 99 prosenttia (Zuckerman, 2003).
I andre EU-land som har en sivillovbok,eksisterer narkotikadomstoler strengt tatt ikke, men lignendeinitiativer har vokst fram.
Muissa EU-maissa, joissa on roomalaisgermaaninen järjestelmä, ei varsinaisesti olehuumetuomioistuimia, mutta niissä on kehitettysamantapaisia aloitteita.
En gjennomgang av 14 internasjonale studier somundersøker effektiviteten av sprøytespiss/sprøytebytteprogrammer i fengselsmiljø, konkluderer medat slike programmer er gjennomførbare og fører til enreduksjon i både høyrisikoatferd og overføring avblodbårne vira uten noen negative konsekvenser som f.eks.tilfeldige stikkskader eller overlagt bruk av nålespisser somvåpen mot fengselspersonell eller andre innsatte (Dolan etal., 2003).
On tehty katsaus 14:stä neulojen ja ruiskujen vaihtoohjelmien vaikuttavuutta vankilaympäristöissä selvittäneestäkansainvälisestä tutkimuksesta. Siinä tällaiset ohjelmattodettiin hyödyllisiksi, sillä ne vähentävät paitsiriskikäyttäytymistä myös veren välityksellä tarttuvien virustenleviämistä, eikä niistä ole ollut kielteisiä seurauksia, kutenpistohaavoihin liittyviä vahinkoja tai neulojen tahallistakäyttämistä aseena vankilan henkilökuntaa tai muitavankeja vastaan (Dolan et al., 2003).
I løpet av 2002 ble sprøytespiss/sprøytebytteprogrammer innført i 27 straffeanstalter i Spania, og 12970 sprøyter ble delt ut uten at det blerapportert om noen skader.
Vuonna 2002neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmia oli27rangaistuslaitoksessa Espanjassa, ja niissä jaettiin12970ruiskua ilman yhtäkään ilmoitettua vaaratilannetta.
I den tyske delstaten Baden-Wurttemberg ble det i 2003iverksatt et prosjekt for unge lovbrytere (Way out), som harlikhetstrekk med narkotikadomstolene.
Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa käynnistettiinvuonna 2003 huumetuomioistuimia muistuttava hankenuorisorikollisille (Way out) kolmen tuomiopiirin poliisin,yleisen syyttäjän, tuomareiden, ehdonalais- jahuumeneuvontayksiköiden sekä keskeisten sidosryhmienyhteistyönä (Baudis, 2004).
Prosjektet er resultatav en allianse mellom politi og påtalemyndighet, dommere,organer innen kriminalomsorgen og rusmiddelrådgivningensamt nøkkelpersoner i tre domstolsdistrikter (Baudis, 2004).I Milano drives et lignende program, ‘Å bli frisk erinnsatsen verdt’, som involverer den sentrale domstolen inært samarbeid med den lokale rusmiddel- oghelsetjenesten. Her blir rusmiddelavhengige lovbryterehenvist til behandling samme dag som de domfelles.
Vastaavasti Milanon ”Hoitokannattaa” -ohjelmassa keskustuomioistuin tekee tiivistäyhteistyötä paikallisten riippuvuusyksiköiden jaterveyspalvelujen kanssa.
Evalueringen av narkotikadomstolen i Dublin (Farrell, 2002)konkluderte med at det forelå sterke indikasjoner på atnarkotikadomstolen over tid ville gi kostnadsbesparelser forstrafferettssystemet.
Dublinin huumetuomioistuimen arvioinnissa (Farrell, 2000)todettiin, että oli vahvaa näyttöä siitä, ettähuumetuomioistuimesta tulisi säästöä oikeusjärjestelmälleajan mittaan.
Det irske justisdepartementet har utvidetdet området i Dublin som narkotikadomstolen harjurisdiksjon over.
Oikeusministeriö on laajentanuthuumetuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaa Dublininaluetta.
Selv om et økende antall fengsler i Spania oppretterordninger for sprøytespiss-/sprøytebytting, har slikeprogrammer blitt nedlagt i de tyske delstatene Hamburg og Niedersachsen (Stöver og Nelles, 2003).
Espanjassa neulojen ja ruiskujen vaihto on mahdollista yhäuseammassa vankilassa, mutta tällaiset ohjelmat onlopetettu Saksassa Hampurin ja Ala-Saksin osavaltioissa(Stöver ja Nelles, 2003).
Det er likevelfortsatt et sprøytespiss-/sprøytebytteprogram i gang i etkvinnefengsel i Tyskland (Berlin) (Weilandt, personligmeddelelse, 2004).
Yhdessä saksalaisessanaisvankilassa (Berliinissä) on silti vielä neulojen jaruiskujen vaihto-ohjelma (Weilandt, henkilökohtainentiedonanto, 2004).
I Josefstadt-fengslet i Wien er etpilotprosjekt under forberedelse, og i Luxembourg er detplanlagt å skaffe sprøyteutstyr for narkotikaavhengige ifengsel innenfor rammen av helseprogrammet(145).
Josefstadtin vankilassa Wienissävalmistellaan koehanketta, ja Luxemburgissa vankiloissaoleville narkomaaneille aiotaan tarjota injektiovälineitäterveydenhoito-ohjelmassa (145).
Alternativer til fengsling fornarkotikalovbrytere
Vankilan vaihtoehdot huumeita käyttävillerikoksentekijöille
En gjennomgang som Pompidou-gruppen gjennomførte i2003 av narkotikadomstolenes utvikling og effektivitet,konkluderte med at innføring av en terapeutisknarkotikadomstol bør være basert på et påvist behov og vilkreve politisk støtte, mekanismer for samhandling mellomorganer og tilstrekkelig strukturell/økonomisk støtte for etgarantert tidsrom på minst fem år (Moyle, 2003).
Pompidou-ryhmä teki vuonna 2003 arvioinninkansainvälisten huumetuomioistuinten kehityksestä ja niidenvaikuttavuudesta. Siinä todettiin, että terapeuttisenhuumetuomioistuimen perustamisen olisi lähdettävätodetusta tarpeesta ja että siihen tarvitaan poliittista tukea,viranomaisten yhteistyömekanismeja sekä asianmukaistarakenteellista tai taloudellista tukea vähintään viideksivuodeksi (Moyle, 2003).