pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det foreligger også noe dokumentasjon på at bruken av metamfetamin øker hurtig i noen av de landene som grenser mot Den europeiske union.
Lisäksi Euroopan päihdeongelmaa määrittäväksi tekijäksi on tunnustettu alkoholin samanaikainen käyttö.
Så langt har stoffet ikke funnet veien inn på det store markedet for stimulerende stoffer i Vest-Europa, der kokain og amfetamin fortsatt dominerer.
Tämäkin näkyy kaikissa ikäryhmissä. Uusimmista koululaisia koskevista tiedoista näkyy vahva yhteys humalahakuisen juomisen ja huumeidenkäytön välillä.
Siden metamfetamin er relativt enkelt å produsere og kan ha betydelige negative effekter i et folkehelseperspektiv, er det likevel all grunn til fortsatt årvåkenhet.
Kroonikkokäyttäjien väestöryhmässä alkoholin väärinkäyttö on niin yleistä, ettei sitä yleensä edes mainita, ja samanaikaisen alkoholiriippuvuuden hoidosta on tullut entistä tärkeämpi osa huumehoitokeskusten työtä.
Hvor raskt problemet kan utvikle seg illustreres av Slovakia, som kan tjene som en casestudie av et land hvor bruken av metamfetamin har vokst signifikant.
Alkoholiongelmat voivat olla erityisen vahingollisia opioideista riippuvaisille huumeidenkäyttäjille: maksan toiminta voi olla jo ennestään heikentynyt hepatiitti-infektion vuoksi, ja yliannostuksen riski on suuri.
Fram til 2007 inneholdt mesteparten av ecstasytablettene som ble analysert i Europa 3,4-metylendioksymetamfetamin (MDMA) eller andre ecstasylignende stoffer.
EMCDDA on havainnut synteettisten huumeiden saatavuuden ja käytön kehittyvän entistä monimutkaisemmaksi ja muutosherkemmäksi.
Foreløpige data fra begynnelsen av 2009 fra systemet for tidlig varsling, tyder imidlertid på at dette er i ferd med å endre seg i noen av medlemsstatene, f.eks. Danmark og Nederland.
Laittomat markkinat ja niiden toimittajat näyttävät toimivan tuotantoprosessien, uusien tuotteiden ja markkinointimahdollisuuksien suhteen erittäin innovatiivisesti ja osoittavat nopeaa mukautumiskykyä valvontatoimenpiteisiin.
Inntil halvparten av tablettene som analyseres i disse landene, inneholder ikke MDMA eller analoger til dette.
Ekstaasimarkkinoiden muutokset voivat olla osoitus siitä, että lähtökemikaalien laittoman kaupan estämiseen tähtäävät toimet ovat olleet entistä tuloksellisempia.
Pillene inneholder snarere 1-(3-klorfenyl)piperazin (mCPP), enten alene eller i kombinasjon med andre psykoaktive stoffer.
Toimilla voi olla lisäksi merkittäviä vaikutuksia muiden päihteiden saatavuuteen ja käyttöön.
Selv om mCPP ikke er oppført på FN-konvensjonenes lister, har det vært gjenstand for kontrolltiltak i enkelte av EUs medlemsstater.
Eräiden merkkien mukaan metamfetamiini voi esimerkiksi syrjäyttää amfetamiinin osassa Pohjois-Eurooppaa.
Årsakene til den senere tids markedsendringer er ikke helt klare, men mangel på 3,4-metylendioksyfenyl-2-propanon (PMK), en
Markkinatekijät ja lähtökemikaalit ovat tässäkin ilmeisen tärkeässä asemassa: metamfetamiinin tuotantolaitokset näyttävät asettuneen nyt Liettuaan, jonka maantieteellinen sijainti helpottaa lähtökemikaalien – tässä tapauksessa 1-fenyyli-2-propanonin (BMK) – tuontia Euroopan unionin ulkopuolelta.
EONN har i år igangsatt en første gjennomgang av internettbaserte behandlingsformer, og det viser seg at de har et betydelig potensial når det
Monet Keski-Euroopan maat ovat nyt ilmoittaneet metamfetamiinia käytettävän jossain määrin, ja Europol on ilmoittanut muutamien suurehkojen tuotantolaitosten löytymisestä ja hävittämisestä muualla Euroopassa. Lisäksi
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa forpakningene, men for noen av prøvene ble det funnet syntetiske cannabinoider i blandingene.
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa päihteet vaihtelevat joissain osissa maailmaa perinteisesti käytetyistä huumeista aina laboratorioissa syntetisoituihin, ihmisillä testaamattomiin kokeellisiin kemikaaleihin.
Disse stoffene var ikke oppført i ingredienslisten og ville dermed kunne bli inntatt uforvarende.
Muihin innovaatioihin kuuluvat eri tuotemerkkien kehittäminen ja houkuttelevien pakkausten käyttö.
Cannabinoidene som ble funnet, er relativt ukjente forskningskjemikalier som i noen tilfeller er ekstremt kraftige, og vi vet lite om hvilken effekt de har på mennesker.
Tästä ovat merkille pantavana esimerkkinä ”spice”-nimellä markkinoidut yrttiseokset.
gjelder visse former for forebyggende og skadereduserende tiltak og behandlingstiltak.
on jonkin verran näyttöä metamfetamiinin käytön nopeasta lisääntymisestä Euroopan unioniin rajoittuvissa maissa.
Til gjengjeld er dette virtuelle og globale fenomenet åpenbart vanskelig å regulere, og internett kan også brukes til å fremme bruk av psykoaktive stoffer.
Tämä huume ei ole toistaiseksi onnistunut pääsemään Länsi-Euroopan suurille piristemarkkinoille, joita kokaiini ja amfetamiini edelleen hallitsevat.
Salg og markedsføring av alkohol og legemidler på internett har lenge vært en kilde til bekymring, og i tillegg har det nå dukket opp en rekke påstått ”lovlige” alternativer til kontrollerte psykoaktive stoffer.
Ongelmien syntymisen nopeudesta käy osoitukseksi Slovakia, joka tarjoaa tuoreen tapaustutkimuksen maasta, jossa metamfetamiinin käyttö on lisääntynyt merkittävästi.
EONN driver nå kontinuerlig overvåking av psykoaktive stoffer som via internett tilbys av forhandlere.
Internet ja markkinointi: onko ”spice” esimakua tulevasta?
Dette markedet har vokst i de senere år og omfatter nå en rekke plantebaserte produkter, spesielt urteblandinger, og produkter som inneholder syntetiske forbindelser.
Markkinoilta on löytynyt lukuisia spice-tuotemerkkejä, joiden pakkaukset ja valmistusaineluettelot vaihtelevat.
De nye stoffene som gjør sin inntreden på internettmarkedet, kan være alt fra rusmidler som tradisjonelt har vært brukt i andre deler av verden, til eksperimentelle kjemikalier som er syntetisert i laboratorier og ikke tidligere testet på mennesker.
Rikosteknisissä laboratoriotutkimuksissa ei ole juurikaan pystytty havaitsemaan pakkausmerkinnöissä mainittuja kasviperäisiä aineita.
Andre innovative trekk er utviklingen av distinkte merkevarer og bruken av attraktiv emballasje.
Sen sijaan eräistä näytteistä löydettiin seoksiin lisättyjä synteettisiä kannabinoideja.
Et godt eksempel på dette er urteblandingene som er blitt markedsført under betegnelsen ”spice”.
Löydetyt kannabinoidit ovat suhteellisen hämäräperäisiä kokeellisen tutkimuksen yhdisteitä.
Det er funnet en rekke forskjellige “spice”-merker med ulik forpakning og ulike ingredienslister.
Ei siis ole yllätys, että tämä väline vaikuttaa nyt huumausaineisiinkin.
Rettsmedisinske analyser har imidlertid, for det meste, ikke kunnet påvise de plantebaserte stoffene som er oppgitt på
Alkoholin ja lääkkeiden verkkomarkkinoinnin aiheuttamiin huolenaiheisiin on lisättävä vielä säänneltyjen psykoaktiivisten aineiden oletettavasti ”laillisten” vaihtoehtojen ilmestyminen.
Forsøk på å omgå narkotikakontroll ved å markedsføre uregulerte stoffer er ikke et nytt fenomen.
EMCDDA tarkkailee nykyisin säännöllisesti verkkokauppiaiden myyntiin tarjoamia psykoaktiivisia aineita.
Det som er nytt er: det brede spekteret av nye stoffer som dukker opp, den aggressive markedsføringen av produkter som er merket på en bevisst villedende måte, den økende bruken av internett og det at markedet reagerer såpass raskt på kontrolltiltak. “Spice” kan også være et forvarsel på framtidige problemer.
Nämä markkinat ovat kasvaneet viime vuosina, ja ne kattavat nyt laajan valikoiman kasviperäisiä tuotteita, erityisesti yrttiseoksia, sekä synteettisiä yhdisteitä sisältäviä tuotteita. Internetmarkkinoille ilmestyvät uudet
Når det nå er mulig for dyktige kjemikere, ofte basert utenfor europeiske jurisdiksjoner, å utføre organisk syntese til lave kostnader, kan dette potensielt gi tilgang til et betydelig antall psykoaktive stoffer.
Usein Euroopan lainkäyttöalueiden ulkopuolella sijaitsevien edistyneiden kemistien kyky aikaansaada orgaanista synteesiä pienin kustannuksin voi johtaa huomattavan monilukuisten psykoaktiivisten aineiden kehittämiseen.
Helt nye kjemiske grupper kan komme inn i bildet, herunder mange analoger, som kan være vanskelige å påvise og dermed by på store vanskeligheter for en kontrollpolitikk basert på individuelle kjemiske forbindelser.
Tämän myötä kuvaan voi tulla täysin uusia kemikaaliryhmiä, myös monia analogisia yhdisteitä, joita voi olla vaikea havaita ja jotka voivat aiheuttaa melkoisia ongelmia yksittäisiin yhdisteisiin perustuvalle valvontapolitiikalle.
Når enkelte av disse stoffene også kan ha legitime anvendelser eller selges for et angivelig legitimt formål, er det fare for at de havner i en gråsone mellom narkotikakontroll og handelsreguleringer.
Koska osalla näistä aineista voi olla laillisia käyttötapoja tai niitä voidaan myydä oletettuun lailliseen käyttötarkoitukseen, ne voivat jäädä huumevalvonnan ja kaupan sääntelyn välimaastoon.
Kapittel 1Politikk og lovgivning
Luku 1Toimintalinjat ja lainsäädäntö
I løpet av det siste året har det kommet til to nye narkotikapolitiske dokumenter, ett europeisk og ett internasjonalt.
Kuluneen vuoden aikana on laadittu kaksi uutta eurooppalaista ja kansainvälistä huumausainepoliittista asiakirjaa.
I desember 2008 la Den europeiske union fram sin nye handlingsplan mot narkotika (2009–12), som ble etterfulgt, noen måneder senere, av FNs nye politiske erklæring og handlingsplan for å bekjempe verdens narkotikaproblem.
Euroopan unioni julkisti joulukuussa 2008 uuden huumausaineita koskevan toimintasuunnitelmansa (2009–2012). Muutamaa kuukautta myöhemmin Yhdistyneet Kansakunnat antoi uuden poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman maailman huumeongelman torjumiseksi.
Dette kapittelet ser nærmere på innholdet i disse nye narkotikapolitiske dokumentene og på den rollen organisasjoner som representerer sivilsamfunnet, har spilt i utviklingen av dem.
Uusien huumausainepoliittisten asiakirjojen sisältöä ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden roolia asiakirjojen laadinnassa käsitellään tässä luvussa.
Det etterlyste også innlemmelse av en rekke nøkkelelementer og prioriteringer i den nye FN-erklæringen, blant annet behovet for en omfattende, integrert og balansert narkotikapolitikk som i større grad vektlegger etterspørselsreduksjon, og som også omfatter skadereduksjon. EU presset også på for at respekten for
Kansainvälisessä poliittisessa keskustelussa on käsitelty muun muassa huumausainekauppaa ja tässä luvussa arvioidaan huumausaineiden kaupasta tuomittavia vähimmäisrangaistuksia koskevan lainsäädännön viimeaikaista kehitystä Euroopassa.
Resultatene av en ny studie finansiert av Europakommisjonen om det globale, illegale narkotikamarkedet ble presentert
Muita käsiteltäviä aiheita ovat kansallisten huumestrategioiden ja toimintasuunnitelmien hyväksyminen ja arviointi viime aikoina, uudet tiedot huumausaineisiin liittyvistä julkisista menoista ja niiden suuntaukset sekä huumeisiin liittyvän tutkimuksen kehitys Euroopassa.
Den internasjonale narkotikapolitiske debatten gikk også inn på narkotikahandel, så vi vil her også ta med hva som har skjedd i Europa på det rettslige og juridiske plan når det gjelder minstestraffer for narkotikahandel.
Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla oli johtava asema UNGASS-arvioinnissa. Euroopan unionin kanta arviointiprosessista muotoutuvaan YK:n huumausainepolitiikkaan esitettiin Euroopan unionin neuvoston laatimassa yhteisessä kannassa.
Skadereduksjon var et annet sentralt tema i debatten, og stillingen i forhold til loven for to viktige tiltak på dette området, nemlig sprøytebytte og substitusjonsbehandling, behandles også i dette kapittelet.
Asiakirjassa korostetaan kansanterveyden merkitystä kansainvälisen huumausaineiden valvontajärjestelmän ensimmäisenä periaatteena ja tarvetta koko järjestelmän laajuiseen yhtenäisyyteen YK:n elimissä (kuten kansainvälinen huumausaineiden valvontaelin INCB, Yhdistyneiden Kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimisto UNODC, Yhdistyneiden Kansakuntien yhteinen HIV:n ja aidsin vastainen ohjelma UNAIDS, Maailman terveysjärjestö WHO) huumausaineiden alalla.
på FNs narkotikakommisjons sesjon i Wien i 2009 (1).
Lisäksi uuteen YK:n poliittiseen julistukseen toivottiin sisällytettävän tietyt keskeiset osat ja ensisijaiset tavoitteet.
For enkelte land var problemet blitt mindre, mens det for andre var blitt større, i noen tilfeller ganske betraktelig.
EU tähdensi, että kansainvälisten ihmisoikeusyleissopimusten kunnioittaminen – myös oikeus terveyteen – olisi otettava keskeiseksi osaksi uutta huumausainepolitiikkaa, jonka tulisi perustua tieteelliseen näyttöön.
Andre emner som tas opp er: nasjonale narkotikastrategier og handlingsplaner som nylig er vedtatt, eventuelt evaluert, de siste tallene for narkotikarelaterte offentlige utgifter og trender for disse samt utviklinger innen narkotikarelatert forskning i Europa.
Lisäksi EU esitti, ettei vaihtoehtoisen kehityksen tukemisen ehtona saisi olla laittomien kasvien viljelyn vähentyminen, jos halutaan torjua huumausaineiden tuotantoa.
Politisk utvikling internasjonalt og i EU
Kansainvälisten ja EU:n toimintalinjojen kehitys
FNs nye politiske erklæring og handlingsplan
YK:n uusi poliittinen julistus ja toimintasuunnitelma
Håndheving av forbudet mot narkotika vurderes å ha medført betydelig utilsiktet skade, som i mange tilfeller var forutsigbar (f.eks. geografisk forflyttning av produksjon og smugling).
YK:n uusi asiakirja on sisällöllisesti samankaltainen kuin vuonna 1998 päätetyt alkuperäiset UNGASS:n julistukset ja toimintasuunnitelmat.
Ved en sammenkomst på høyt politisk nivå under årets møte i FNs narkotikakommisjon (CND) vedtok FN en ny politisk erklæring og handlingsplan (1).
Siihen sisältyy monia Euroopan unionin ajamia asioita, kuten toimintasuunnitelmastakin ilmenee: siinä arvioidaan nykyisen huumausainepolitiikan ongelmia ja luetellaan toimet, joiden toteuttamiseen YK:n jäsenvaltiot ovat sitoutuneet seuraavan vuosikymmenen aikana.
Erklæringen og handlingsplanen var resultatet av ett års arbeid i forbindelse med vurderingen av framdriften mot målene fastsatt i 1998 av FNs generalforsamlings 20. spesialsesjon (UNGASS) om narkotikasituasjonen i verden, som skulle gjennomføres etter ti år.
Huumausaineiden kysynnän vähentämiseen sisältyviä keskeisiä toimia ja tavoitteita ovat ihmisoikeuksien entistä parempi kunnioittaminen, palvelujen saatavuuden parantaminen ja niiden tehostettu
(1) Europakommisjonen, “Report on global illicit drug markets, 2009” (tilgjengelig på: http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/ drugs/studies/doc_drugs_studies_en.htm).
Yhdistyneiden Kansakuntien uusi poliittinen julistus ja toimintasuunnitelma (1) hyväksyttiin YK:n huumausainetoimikunnan (CND:n) tämänvuotisen istunnon aikana pidetyssä korkean tason poliittisessa tapaamisessa.
Den europeiske union og medlemsstatene spilte en vesentlig rolle i denne vurderingen. I forkant av vurderingen ble en felles europeisk holdning til FNs
Tämä oli tulosta vuosia kestäneestä pohdinnasta ja osa maailman huumeongelmaa käsitelleessä vuoden 1998 YK:n yleiskokouksen ylimääräisessä istunnossa (UNGASS)
Kapittel 1: Politikk og lovgivning disposisjon en felles ramme for samordning og utvikling av en koherent tilnærming på narkotikafeltet og ved å fungere som en modell for narkotikapolitikken på internasjonalt plan.
Luku 1: Toimintalinjat ja lainsäädäntö
Den endelige evalueringen av handlingsplanen mot narkotika ble brukt som utgangspunkt for arbeidet med den neste planen, EUs handlingsplan mot narkotika (2009–12), som ble vedtatt av Det europeiske råd i desember 2008 (3). Denne handlingsplanen, som er
Euroopan komission rahoittaman, maailmanlaajuisia huumemarkkinoita koskevan uuden tutkimuksen tulokset esiteltiin huumausainetoimikunnan istunnossa Wienissä vuonna 2009.
EUs handlingsplan mot narkotika (2009–12): nye mål og tiltak
(1) Tutkimuksessa ei löydetty todisteita siitä, että maailmanlaajuinen huumeongelma olisi pienentynyt vuosien 1998 ja 2007 välisenä aikana.
Sivilsamfunnets medvirkning i narkotikapolitikken vies mer oppmerksomhet enn tidligere i EUs nye handlingsplan mot narkotika.
Arvioinnissa todettiin, että vaikkei kaikki toimia ollutkaan toteutettu eikä kaikkia tavoitteita saavutettu, edistystä oli tapahtunut likipitäen kaikilla toimintasuunnitelman osa-alueilla.
Gjennom kampanjen “European Action on Drugs” søker handlingsplanen å øke det europeiske sivilsamfunnets engasjement og medvirkning i arbeidet med narkotikaproblemene.
Lisäksi sen, että useimpiin kansallisiin huumepoliittisiin asiakirjoihin sisältyi EU:n toimintasuunnitelman tavoitteiden kaltaisia tavoitteita, katsottiin osoittavan Euroopan maiden yhdentyneen entisestään huumausainepolitiikan alalla.
Handlingsplanen oppfordrer også medlemsstatene til å trekke sivilsamfunnet inn på alle nivåer av narkotikapolitikken.
Euroopan huumausainetilanteen todettiin myös jotakuinkin vakiintuneen, joskaan EU:n toimintasuunnitelman vaikutusta tähän suuntaukseen ei pystytty määrittämään.
Innholdsmessig er den nye FN-erklæringen lik de opprinnelige erklæringene og handlingsplanene som ble vedtatt av UNGASS i 1998.
Tutkimuksen mukaan laittomat huumemarkkinat eivät ole vertikaalisesti integroituneet eivätkä merkittävien välittäjien tai kartellien hallitsemat.
Den inneholder mange av forslagene fra Den europeiske union, som vi kan se av handlingsplanen, som går gjennom aktuelle narkotikapolitiske problemer og lister opp tiltak som medlemsstatene i FN har forpliktet seg til å gjennomføre i løpet av det kommende tiåret.
Vaikka laittomien huumeiden myynnin arvioidaan tuottavan yli 100 miljardia euroa, suurimmalla osalla huumekauppaan osallistuvista on pienet tulot.
Av de viktigste tiltakene og målene under overskriften «Etterspørselsreduksjon» kan nevnes: økt respekt for menneskerettighetene, bedre tilgang til tjenester og bedre målretting mot sårbare grupper.
Muutama henkilö tienaa omaisuuksia, mutta heidän osuutensa kokonaistuotosta on hyvin pieni.
Den tar også til orde for en bedre balansert narkotikapolitikk, som fremmer etterspørselsreduksjon, utbygging av kunnskapsbaserte tiltak samt ordninger for overvåking og kvalitetssikring. FN-erklæringen anerkjenner imidlertid ikke eksplisitt betydningen av skadereduksjon, et område det forskes mye på i Europa.
Eräistä toiminnallisista puutteista huolimatta EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman katsottiin tuottaneen lisäarvoa kolmella eri osa-alueella: se on sitouttanut jäsenvaltiot ja EU:n elimet pyrkimään yhteisiin tavoitteisiin, tarjonnut puitteet koordinoinnille ja johdonmukaisen lähestymistavan kehittämiselle huumausaineiden alalla sekä toiminut poliittisena mallina kansainvälisellä tasolla.
Fokus på kvalitet i tiltakene når det gjelder forebygging, behandling, skadereduksjon og rehabilitering er styrket gjennom satsingen på utarbeidelse og utveksling av retningslinjer, god praksis og kvalitetsstandarder så vel som på utviklingen av EU-minstestandarder for kvalitet eller standardverdier på disse områdene.
Tutkimuksen mukaan huumausainekiellon täytäntöönpano on aiheuttanut mittavia tahattomia ongelmia, joista monet olisi voitu ennustaa (esimerkiksi tuotannon ja kaupan maantieteellinen siirtyminen).
Fengselsmiljøet blir også tatt særskilt opp under overskriften etterspørselsreduksjon, og her kreves det at medlemsstatene skal ha likeverdige tjenester til narkotikabrukere i fengsel som til dem som finnes utenfor fengselet, at de skal gjennomføre ettervern etter løslatelse og generelt forbedre overvåkingen av narkotikaproblemene og rusmiddeltjenestene i dette miljøet.
(1) Euroopan komission raportti ”Report on global illicit drug markets, 2009” (saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/ justice_home/doc_centre/drugs/studies/doc_drugs_studies_ en.htm).
I september 2008 publiserte Europakommisjonen sin endelige evaluering av EUs handlingsplan mot narkotika for perioden 2005–08 (2).
Huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman loppuarvioinnissa tuotiin esille myös asiakirjan seuraaja, EU:n huumeidenvastainen toimintasuunnitelma (2009–2012), jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008.
Evalueringen tok for seg gjennomføringen av tiltakene og i hvilken grad målene fastsatt i handlingsplanen var oppnådd.
(3) Tämä toimintasuunnitelma on viides vuonna 1990 alkaneessa sarjassa ja toinen EU:n nykyisen huumausainestrategian (2005–2012) puitteissa laadittu.
Den undersøkte også hva handlingsplanen hadde betydd for den nasjonale narkotikapolitikken i de enkelte medlemsstatene i EU og tok opp den senere tids narkotikatrender i Europa.
Sen yleisenä tavoitteena on vähentää merkittävästi väestön huumausaineiden käyttöä ja vähentää laittomien huumeiden käytöstä ja kaupasta aiheutuvia sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja.
De fleste tiltakene i forbindelse med tilbudsreduksjon tar sikte på å forbedre samarbeidet mellom politi og rettsvesen i ulike medlemsstater, ofte gjennom økt bruk av EU-organer, -prosjekter og -verktøy.
kohdistaminen haavoittuvimpiin ryhmiin. Tavoitteena on niin ikään huumausainepolitiikan tasapainottaminen huumausaineiden kysynnän vähentämiseksi, näyttöön perustuvien toimenpiteiden käyttöönotto sekä seuranta- ja laadunvalvontamekanismit.
Å redusere spredningen av og handelen med narkotikaprekursorer i og gjennom Europa er målet for syv forskjellige tiltak, med et overveiende operasjonelt fokus.
YK:n asiakirjassa ei kuitenkaan nimenomaisesti tunnusteta haittojen vähentämisen osuutta, vaikka Euroopassa on edistetty tätä lähestymistapaa tieteellisen tarkastelun puitteissa.
Det legges også vekt på å sikre at en balansert satsing på etterspørsels- og tilbudsreduksjon blir bedre gjenspeilet i eksterne avtaler og programmer.
EU:n huumeidenvastainen toimintasuunnitelma
Evalueringen fastslo at selv om ikke alle tiltak var gjennomført i sin helhet og ikke alle målene var nådd, så hadde det vært framgang på så godt som alle områder av handlingsplanen.
EU:n uudessa toimintasuunnitelmassa nimetään viisi ensisijaista tavoitetta toiminta-alueiden mukaan: koordinoinnin ja yhteistyön parantaminen ja yleisen tietoisuuden lisääminen, huumausaineiden kysynnän vähentäminen, huumausaineiden tarjonnan vähentäminen, kansainvälisen yhteistyön parantaminen ja pyrkimys ymmärtää ongelmaa paremmin.
Det at de fleste nasjonale narkotikapolitiske dokumenter inneholder mål som gjenspeiler målene i EUs handlingsplan, ble dessuten tatt som bevis på økt tilnærming mellom landene i Europa på det narkotikapolitiske området.
Uusi toimintasuunnitelma on edeltäjäänsä keskitetympi, sillä tavoitteita on vain noin puolet (24) ja toimiakin vähemmän (72) kuin edellisessä. Lisäksi siihen sisältyy aiempaan toimintasuunnitelmaan kuulumattomia tavoitteita ja toimia.
Man kunne også slå fast at narkotikasituasjonen i Europa relativt sett hadde stabilisert seg i de senere år, men det var vanskelig å vurdere hvor mye EUs handlingsplan betydde for denne utviklingen.
(4) Ulkoinen, riippumaton arvioija tekee nykyisen huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman ja huumausainestrategian loppuarvioinnin vuonna 2012, minkä jälkeen pohditaan EU:n seuraavia huumausainepoliittisia asiakirjoja.
Det legges også økt vekt på å styrke forskningen på narkotikafeltet og på at narkotikapolitikken må evalueres både på nasjonalt plan og EU-plan.
Kansalaisyhteiskunta ja huumausainepolitiikan valmistelu
Til tross for enkelte operasjonelle svakheter ble EUs handlingsplan i det store og hele ansett å ha tilført verdi på tre områder: ved å forplikte medlemsstatene og EU-institusjonene til å arbeide mot felles mål, ved å stille til
Kansalaisjärjestöjen osallistuminen EU:n ja YK:n uusia huumausainepoliittisia asiakirjoja valmistelevaan
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa den femte siden 1990, er den andre innenfor rammen av EUs inneværende narkotikastrategi (2005–12).
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa
EUs nye handlingsplan identifiserer fem nøkkelprioriteringer, som igjen viser til planens handlingsområder: styrket samordning, samarbeid og bevisstgjøring, redusert etterspørsel etter narkotika, redusert tilbud av narkotika, forbedret internasjonalt samarbeid og økt forståelse av problemet.
EU:n uudessa huumausaineita koskevassa toimintasuunnitelmassa kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen huumepolitiikkaan.
Den nye planen er mer fokusert enn den foregående, med bare om lag halvparten så mange mål (24) og færre tiltak (72). Den inneholder også en del mål og tiltak som ikke fantes i den forrige handlingsplanen (4).
Euroopan huumefoorumin perustamisen kautta toimintasuunnitelmassa yritetään kannustaa Euroopan kansalaisyhteiskuntaa sitoutumaan huumeongelmien vastaiseen toimintaan.
Den såkalte “Beyond 2008”-prosessen var basert på ni regionale høringer og kulminerte i en sammenkomst i Wien i juli 2008.
arvioinnin tuloksista ja seuraavan toimintasuunnitelman tarpeista ja mahdollisesta sisällöstä (Euroopan komissio, 2008a).
Det går klart fram av slutterklæringen og de tre resolusjonene som ble vedtatt, hvor mange områder de frivillige organisasjonene er aktive på og hvordan de spiller en stadig viktigere rolle i narkotikapolitikken (5).
Foorumin 26 kansalaisjärjestöä ehdottivat, että kansanterveyden ja ihmisoikeuksien periaatteet tulisi asettaa EU:n huumausainepolitiikan keskiöön ja että leimautumisen ja syrjinnän torjuntaa olisi korostettava.
De frivillige organisasjonene oppfordret regjeringer og internasjonale organisasjoner til å gjennomføre regelmessige samråd med dem og gi dem økt støtte.
Ne toivoivat myös lisähuomiota haavoittuvimpiin ryhmiin, sekakäyttöön, mielenterveysasioihin, vankiloiden tilanteeseen ja huumekuolemien ennaltaehkäisyyn.
De mange og mangeartede kravene de frivillige organisasjonene stiller til medlemsstater og internasjonale organisasjoner, kan grovt deles inn i følgende områder: en omfattende og balansert narkotikapolitikk basert på menneskerettigheter, folkehelse og vitenskapelige bevis; økt overvåkings- og evalueringskapasitet; utvikling og spredning av beste praksiser og spesielt av FNs prinsipper for effektiv behandling; tilgjengelighet til og hensiktsmessig forsyning av narkotika som smertelindrende midler; alternative sanksjoner av og tiltak i forbindelse med narkotikarelaterte forbrytelser samt, når det gjelder innsatte som er avhengige av narkotika og personer som er varetektsfengslet for narkotikarelaterte forbrytelser, respekt for deres menneskerettigheter.
Foorumin esille ottamiin ensisijaisiin toimiin kuuluvat valtiovallan ja kansalaisyhteiskunnan toimien tehostettu koordinointi, huumausaineiden kysynnän vähentämisen laatuvaatimusten kehittäminen, tietojenkeruumekanismien tehostaminen sekä tuki kolmansien maiden vaihtoehtoiselle kehitykselle.
Narkotikastrategier og handlingsplaner er nå grunnleggende virkemidler i de nasjonale narkotikapolitikkene i Europa.
Kansainvälisen yhteistyön alalla annetaan enemmän painoarvoa vaihtoehtoiselle kehitykselle, ja tämän kaltaisille ohjelmille vaaditaan tehostettua taloudellista ja poliittista tukea kolmessa toimessa.
Alle de 30 landene – bortsett fra ett – som kartleggingen i EONN omfatter, har vedtatt slike dokumenter. Disse blir fornyet med jevne mellomrom.
Myös erillisissä sopimuksissa ja ohjelmissa yritetään pohtia tarkemmin tasapainoista lähestymistapaa kysynnän ja tarjonnan vähentämiseen.
Det at frivillige organisasjoner (NGO) nå er trukket inn i de forberedende drøftelsene i forbindelse med EUs og FNs nye narkotikapolitiske dokumenter, er et viktig skritt i retning av å involvere sivilsamfunnet på dette politiske området.
Kansalaisjärjestöjen osuutta edistymisessä kohti vuoden 1998 UNGASS-tavoitteiden saavuttamista arvioi kansalaisjärjestöjen Wienin huumausainekomitea Euroopan komission ja useiden EU:n jäsenvaltioiden rahallisella tuella.
I mai 2008 debatterte Europakommisjonens sivilsamfunnsforum de første resultatene fra evalueringen av EUs handlingsplan mot narkotika (2005–08) og drøftet behovene og mulig innhold i den påfølgende handlingsplanen (Europakommisjonen, 2008a).
Vuoden 2008 jälkeinen prosessi perustui yhdeksään alueelliseen kuulemiseen, jotka huipentuivat heinäkuussa 2008 Wienissä järjestettyyn foorumiin.
De 26 frivillige organisasjonene som deltok i forumet, mente at folkehelse og menneskerettigheter burde være de retningsgivende prinsippene for EUs narkotikapolitikk, og at ikke-stigmatisering og ikke-diskriminering burde vektlegges.
Foorumin hyväksymässä loppujulistuksessa ja kolmessa päätöslauselmassa korostettiin kansalaisjärjestöjen monipuolista toimintaa ja yhä kasvavaa roolia huumausainepolitiikan alalla.
De manet også til økt oppmerksomhet mot sårbare grupper, mot blandingsmisbruk, psykiske helseproblemer, situasjonen for de innsatte og forebygging av narkotikarelaterte dødsfall.
(5) Kansalaisjärjestöt kehottivat hallituksia ja kansainvälisiä järjestöjä kuulemaan niitä säännöllisesti ja lisäämään niille annettavaa tukea.
Blant prioriteringene forumet identifiserte, var styrket samordning mellom myndigheter og sivilsamfunn, utviklingen av kvalitetsstandarder innen etterspørselsreduksjon, forbedrede ordninger for datainnsamling og støtte til alternativ utvikling i tredjeland.
Jäsenvaltioille ja kansainvälisille järjestöille osoitetuista moninaisista pyynnöistä voidaan mainita tässäkin useita, kuten kattava ja tasapainoinen huumausainepolitiikka, joka rakentuu ihmisoikeuksien, kansanterveyden ja tieteellisen näytön varaan; seuranta- ja arviointivalmiuksien lisääminen; parhaiden käytäntöjen sekä erityisesti YK:n tehokkaan hoidon suuntaviivojen kehittäminen ja levittäminen; huumausaineiden saatavuus ja riittävä tarjonta kipulääkkeinä; vaihtoehtoiset seuraamukset ja säännökset huumausainerikoksista; huumausaineriippuvaisten tai huumausainerikoksista tuomittujen vankien ihmisoikeuksien kunnioittaminen.
NGOenes bidrag til fastsettingen av målene på UNGASS 1998 ble gjennomgått av komiteen av frivillige
Kansalliset huumausaineita koskevat strategiat ja toimintasuunnitelmat
I 2008 ble nye narkotikapolitiske dokumenter (6) vedtatt av Hellas, Frankrike og Storbritannia.
Uudet suuntaukset keskusteluun on tärkeä osa kansalaisyhteiskunnan sitouttamista tähän politiikan alaan.
Hellas vedtok en handlingsplan (2008–12) som supplerer en eksisterende narkotikastrategi. Blant målene for den nye planen er et bedre behandlingstilbud.
Euroopan komission huumausaineita käsittelevä kansalaisyhteiskunnan foorumi keskusteli toukokuussa 2008 huumausaineita koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2005–2008)
En av planens hovedprioriteringer er å holde unge mennesker fra å begynne å bruke narkotika ved å insistere på at narkotikabruk er forbudt, og ved å opplyse de unge og foreldrene deres om hvilke risikoer
Yhtä lukuun ottamatta kaikki EMCDDA:n seuraamat 30 maata ovat hyväksyneet tällaiset asiakirjat, joita ne myös määräajoin uudistavat.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning som er forbundet med narkotikabruk.
Luku 1: Toimintalinjat ja lainsäädäntö toimintasuunnitelmien loppuarvioinnista, ja yli 20 maata on ilmoittanut valmistelevansa tai juuri suorittaneensa sellaisen.
forståelse av hva sentrale kontekstuelle elementer, som narkotikamarkeder eller trender innen narkotikabruk og livsstil hos unge, har å si.
Huumausainestrategioiden tai toimintasuunnitelmien tulosten yhdistäminen huumausainetilanteen muutoksiin on huomattavan vaikeaa huumausainepolitiikan arvioinnissa.
Likevel har en del land gjort forsøk på å sette indikatorer på narkotikasituasjonen i sammenheng med narkotikastrategi eller handlingsplan.
Muutamissa Euroopan maissa on yhtä kaikki pyritty selvittämään huumausaineita koskevien strategioiden ja toimintasuunnitelmien yhteyksiä huumausainetilannetta kuvaaviin indikaattoreihin.
Og med EUs nye handlingsplan mot narkotika (2009–12), som krever utvikling av instrumenter for å måle narkotikapolitikkens effektivitet og virkning, burde dette bli langt vanligere i framtiden.
Tämän oletetaan yleistyvän EU:n uuden huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman (2009–2012) myötä, sillä suunnitelmassa kehotetaan kehittämään välineitä huumausainepolitiikan tehokkuuden ja vaikutusten mittaamiseen.
EONN er dessuten i ferd med å utarbeide retningslinjer til hjelp for medlemsstatene i vurderingen og tolkningen av resultatene av deres narkotikapolitiske dokumenter.
EMCDDA kehittää lisäksi parhaillaan jäsenvaltioille ohjeita avuksi huumausainepoliittisten asiakirjojen tulosten arviointiin ja tulkintaan.
Ti andre EU-medlemsstater hadde nasjonale narkotikapolitiske dokumenter som løp ut i 2008.
Kymmenen EU:n jäsenvaltion kansallisten huumausainepoliittisten asiakirjojen voimassaoloaika päättyi vuonna 2008.
Spania vedtok en ny narkotikastrategi i februar 2009, og åtte andre land (Bulgaria, Irland, Italia, Litauen, Kypros, Portugal, Romania, Slovakia) ferdigstilte og vedtok nye narkotikastrategier og handlingsplaner i løpet av første halvår 2009.
Espanja hyväksyi uuden huumausainestrategian helmikuussa 2009, ja kahdeksan maata (Bulgaria, Irlanti, Italia, Kypros, Liettua, Portugali, Romania, Slovakia) valmistautui viimeistelemään ja hyväksymään uudet huumausaineita koskevat strategiat ja toimintasuunnitelmat vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla.
Latvia utvidet sitt program for perioden 2005–08 med en ettårig handlingsplan.
Latvia jatkoi vuosien 2005–2008 ohjelmaa yksivuotisella toimintasuunnitelmalla.
Nederland har også planer om å erstatte sin narkotikapolitiske hvitbok fra 1995 i løpet av 2009, mens minst ett av policy-dokumentene i en rekke land vil måtte fornyes i løpet av året (Tsjekkia, Luxembourg, Ungarn, Slovenia, Kroatia, Tyrkia).
Myös Alankomaat suunnittelee korvaavansa vuonna 1995 vahvistetun valkoisen kirjan huumausainepolitiikasta vuoden 2009 aikana, ja monissa maissa ainakin yksi huumausainepoliittinen asiakirja vanhenee tänä vuonna (Tšekki, Luxemburg, Unkari, Slovenia, Kroatia, Turkki).
Beslutningstakerne trenger detaljert, pålitelig informasjon om narkotikarelaterte offentlige utgifter for å kunne vurdere hvordan ressursene på feltet faktisk fordeler seg, og i siste instans, vurdere kostnader mot nytte.
Poliittiset päättäjät tarvitsevat yksityiskohtaista ja luotettavaa tietoa huumausaineisiin liittyvistä julkisista menoista voidakseen arvioida resurssien tosiasiallista kohdentamista tälle osa-alueelle ja viime kädessä huumausainepolitiikan kustannustehokkuutta.
Å kunne gjøre et økonomisk anslag over ressursene staten setter inn for å bekjempe bruk av illegale rusmidler, er derfor en forutsetning for å få en forståelse av narkotikabrukens mer vidtrekkende konsekvenser.
Siksi sen arviointi, paljonko valtiot käyttävät varoja huumausaineiden käytön torjuntaan, on olennainen edellytys huumausaineiden käytön laajojen vaikutusten ymmärtämiselle.
Anslagene over offentlige utgifter er basert på statsbudsjetter og statsregnskap.
Arviot julkisista menoista perustuvat hallitusten talousarvioihin ja kirjanpitoasiakirjoihin.
Men det er vanskelig å estimere de totale utgiftene som påløper i gjennomføringen av en nasjonal narkotikapolitikk, for anslagene må ta utgangspunkt i tall knyttet til aktiviteter som gjennomføres på ulike styringsnivåer (f.eks. lokalt, regionalt, nasjonalt). Disse kan være oppført under en rekke forskjellige budsjettposter og er ofte ikke spesifikt identifisert som relatert til narkotika.
Kansallisen huumausainepolitiikan täytäntöönpanosta aiheutuvien kokonaiskustannusten arviointi on silti vaikeaa, koska tällöin on yhdistettävä eri hallintotasoilla (paikallisesti, alueellisesti, valtakunnallisesti) toteutettavia toimia, joiden rahoitus voi olla peräisin talousarvion eri kohdista, eikä kaikkia ole välttämättä merkitty juuri huumeita koskeviksi eriksi.
Om lag to tredeler av landene i Europa rapporterer at de har en løpende eller årlig gjennomgang av gjennomføringen av tiltakene som er fastsatt i respektive nasjonale narkotikapolitiske dokumenter.
Jotakuinkin kaksi kolmannesta Euroopan maista on ilmoittanut arvioivansa jatkuvasti tai vuosittain kansallisissa huumausaineasiakirjoissaan määriteltyjen toimien toteutumista.
I de fleste tilfellene utarbeides det en framdriftsrapport, basert på data innsamlet fra tjenesteleverandører og ministerier involvert i narkotikapolitikk, som legges fram for regjeringen eller nasjonalforsamlingen.
Useimmiten huumausainepolitiikkaan liittyviltä palveluntarjoajilta ja ministeriöiltä kerättyihin tietoihin perustuva tilanneraportti annetaan hallituksen tai kansanedustuslaitoksen käsiteltäväksi.
De fleste landene har altså allerede begynt implementeringen av Tiltak nr.
Niinpä useimmat maat ovat jo aloittaneet EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman (2009–2012) toimen nro 70 täytäntöönpanon.
70 i EUs handlingsplan mot narkotika (2009–12), som sier at EUs medlemsstater skal evaluere og justere sin nasjonale narkotikapolitikk på regelmessig eller løpende basis.
Siinä kehotetaan EU:n jäsenvaltioita arvioimaan ja hiomaan kansallista huumepolitiikkaansa säännöllisesti ja jatkuvasti.
Av de landene som har lagt seg på en mer dyptpløyende linje, har to (Luxembourg, Kypros) bestemt seg for å samarbeide med eksterne eksperter fra et annet land.
Samanlainen arviointi voidaan tehdä myös kansallisten huumausaineita koskevien strategioiden ja
I enhver evaluering av en narkotikastrategi vil det være svært vanskelig å knytte resultatene av narkotikastrategien eller handlingsplanen opp mot endringer i narkotikasituasjonen. Det er f.eks. vanskelig å vurdere effektene av brede sett av tiltak, og vi har begrenset
Termillä ”kansallinen huumepoliittinen asiakirja” tarkoitetaan hallituksen hyväksymiä virallisia asiakirjoja, joissa määritellään huumeita koskevat yleiset periaatteet ja erityiset toimet tai tavoitteet ja jotka voidaan virallisesti nimetä huumestrategiaksi, toimintasuunnitelmaksi, ohjelmaksi tai muuksi poliittiseksi asiakirjaksi.
Tabell 1: Narkotikarelaterte offentlige utgifter, direkte identifiserbare og ikke direkte identifiserbare, i 2007 for EU-medlemsstater som rapporterer iht.
Kaikkia huumausaineisiin liittyviä menoja ei kuitenkaan merkitä sellaisiksi valtioiden talousarvioissa.
COFOG (internasjonal klassifikasjon av offentlige utgifter etter formål)
Taulukko 1. Merkityt ja merkitsemättömät huumausaineisiin liittyvät julkiset menot vuonna 2007 julkisyhteisöjen tehtäväluokituksen (COFOG) mukaan raportoivissa EU:n jäsenvaltioissa
Storbritannia EUR million (%)
Yhdistynyt kuningaskunta miljoonaa euroa (%)
Sosial beskyttelse
Sosiaaliturva
Data fra 2006.Luxembourg har redegjort i detalj for modelleringsmetodene som er brukt for å beregne verdien av ikke direkte identifiserbare offentlige utgifter.Nasjonale Reitox-rapporter (2008).
Tiedot vuodelta 2006.Luxemburg on toimittanut yksityiskohtaiset tiedot mallintamismenettelyistä, joilla merkitsemättömien menojen arviot on saatu.Reitoxin kansalliset raportit (2008).
COFOG-klassifikasjonen har tre hierarkiske nivåer.
COFOG-luokituksessa on kolme hierarkkista tasoa.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning
Luku 1: Toimintalinjat ja lainsäädäntö joskin muidenkin lääkäreiden määräykset sallitaan
Europeisk database over narkotikalovgivning av 25. oktober 2004 manet til strengere straffer for ulovlig narkotikahandel.
Kansallinen lainsäädäntö usein. (9
I emneoversiktene finner man også sammendrag av rettssituasjonen på forskjellige områder som: illegal narkotikahandel, substitusjonsbehandling og sprøytebytteprogrammer (1).
) Lainsäädännössä täsmennetään yleensä myös valtuutetut jakelijat, jotka ovat useimmiten apteekkeja tai hoitokeskuksia, mutta osassa maista myös lääkärit voivat jaella lääkkeitä.
Substitusjonsbehandling ved opiatavhengighet
Neulojen- ja ruiskujenvaihtoohjelmat
(1) ELDDs emneoversikter: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/index5036EN.html lovgivningen utvidet i 2007 til også å omfatte utdeling av sprøyter og kanyler i fengslene.
Neulojen- ja ruiskujenvaihtoohjelmat voivat olla paikallisia, alueellisia tai kansallisia.
45 nye lovtekster eller endringer i eksisterende lovtekster vedrørende programmer for substitusjonsbehandling.
Lainsäädännön painopiste siirtyi pian näiden ohjelmien sääntelyyn, ja Belgia, Portugali ja Luxemburg hyväksyivät erityiset, yksityiskohtaiset lait tai asetukset vuosina 2000, 2001 ja 2003.
Enkelte av tekstene innfører eller regulerer programmene i ganske stor detalj.
Niissä säädettiin, ketkä tällaisia ohjelmia saavat toteuttaa ja ovatko esimerkiksi jakeluautomaatit sallittuja.
Dette gjelder Irland (1998), Polen (1999), Tyskland (2000), Tsjekkia og Portugal (2001), Hellas og Luxembourg (2002), Belgia og Frankrike (2004), Latvia (2005) og Østerrike og Litauen (2007).
Portugalissa sääntelykehystä laajennettiin vuonna 2007 kattamaan vankiloiden neulan- ja ruiskunvaihto-ohjelmat.
Enkelte land har sett seg nødt til å vedta lovgivning for å sikre at programmer for utdeling av sprøyter og kanyler ikke kommer i konflikt med lovbestemmelser som kriminaliserer ”medvirkning” eller ”oppfordring” til bruk av narkotika.
Euroopan unionin tasapainoisessa lähestymistavassa huumausainepolitiikkaan painotetaan yhtäläisesti kysynnän ja tarjonnan vähentämistä.
Belgia og Tyskland har håndtert dette ved å innføre en egen bestemmelse i lovgivningen som spesifikt fritar visse programmer fra slike anklager, selv om det likevel kan settes grenser for hvor mange sprøyter som kan deles ut.
Viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana hyväksytyn kansallisen lainsäädännön tarkastelu osoittaa, että lakien säätäminen EU:n jäsenvaltioissa on ollut vilkasta ja poliittisen sitoumuksen mukaista.
I et par land er det utarbeidet veiledninger til politiet for hvordan deres arbeid skal utføres i nærheten av steder der kanyler og sprøyter deles ut.
Maat ovat perustaneet sääntelypuitteita tiettyjä haittojen vähentämistoimia varten ja lisänneet huumausaineiden kaupasta määrättäviä rangaistuksia.
Generelt forekommer det sjelden at politiet i Den europeiske union konfiskerer sterilt sprøyteutstyr.
Jakson puolivälissä kahdella EU:n välineellä tehostettiin näitä prosesseja.
Selv om lovene og forskriftene landene i Europa har vedtatt har tatt for seg mange forskjellige aspekter ved substitusjonsbehandlingen av opiatavhengige, var det en klar trend fram til 2004 at tillatte legemidler var definert i tekstene.
Vuonna 2003 Euroopan unionin neuvosto antoi suosituksen huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveyshaittojen ehkäisemisestä ja vähentämisestä.
Om lag en firedel av tekstene i denne perioden tillot eller regulerte bruken av legemidler som metadon og buprenorfin.
Siinä kehotettiin muun muassa tarjoamaan asianmukaista korvaushoitoa ja mahdollisuutta käyttää neulojen ja ruiskujen jakelua ja vaihtoa.
I en tredel av tekstene som er rapportert siden 2002, ble tilgangen til programmer enten definert eller gjort lettere.
(8) Myös 25. lokakuuta 2004 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2004/757/YOS kehotettiin määräämään ankarampia seuraamuksia huumausaineiden kaupasta.
I noen tilfeller er det bare leger ved behandlingssentre som kan forskrive substitusjonslegemidler, men ofte tillates forskrivning også av andre leger (9). Lovgivningen spesifiserer vanligvis også
Tässä osiossa kuvataan viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ilmenneitä suuntauksia haittojen vähentämisen sääntelyssä ja huumausainekauppiaiden rangaistuksissa.
Strafferammer for narkotikahandel autoriserte utleveringssteder, i hovedsak apoteker og behandlingssentre, selv om noen land også tillater leger å utlevere substitusjonsmedikamenter.
Siitä käy ilmi, että kansallinen toiminta näillä aloilla näkyy myös EU:n sopimuksissa, joskin tietyt maat ovat käyttäneet oikeuttaan sopimuksissa määriteltyjä vähimmäisnormeja tiukempaan sääntelyyn.
Utdeling av sprøyter og kanyler
Opioidikorvaushoito
I løpet av de siste ti årene har medlemsstatene i EU både individuelt og kollektivt opplyst at narkotikahandel burde straffes strengere, selv om lovbruddene som sådan defineres forskjellig i lovgivningen i nærmere 30 land.
Belgiassa ja Saksassa asia on ratkaistu sisällyttämällä lakiin säännös, jossa nimenomaisesti vapautetaan tietyt ohjelmat näistä rajoituksista, joskin jaeltujen ruiskujen määrää on jouduttu rajoittamaan.
“Ulovlig narkotikahandel” kan omfatte produksjon eller dyrking, innførsel og utførsel, transport, tilbud, salg og/eller besittelse med henblikk på distribusjon eller forsyning, eller det å opptre ”i vinnings hensikt” eller ”på forretningsmessig basis”.
Muutamissa maissa poliisia on ohjeistettu tarkoituksenmukaisista lainvalvontakäytännöistä neulojen ja ruiskujen jakelupaikkojen läheisyydessä. Kaiken kaikkiaan steriilien ruiskujen ja neulojen joutuminen poliisin takavarikoimiksi on harvinaista Euroopan unionissa.
I 1999 innførte Irland et nytt straffebud som rammer besittelse av et stort kvantum narkotika (verdt over EUR 12 700) med henblikk på forsyning av andre, med en minste strafferamme på 10 års ubetinget fengsel.
Vuodesta 1998 alkaen kaikkiaan 18 maata on ilmoittanut 45 säädöksestä, jotka koskevat korvaushoitoohjelmien oikeuskehyksen perustamista tai muuttamista.
I 2000 innførte Storbritannia 7 års fengsel som minstestraff for tredje gangs domfellelse for handel med A-preparater, og i 2001 strammet Hellas inn lovgivningen slik at strafferammene for narkotikahandel ble skjerpet og
Monissa näistä teksteistä on keskitytty perustamaan tai sääntelemään ohjelmia ainakin jossain määrin yksityiskohtaisesti: Irlannissa (1998), Puolassa (1999), Saksassa (2000), Tšekissä ja Portugalissa (2001), Kreikassa ja Luxemburgissa (2002), Belgiassa ja Ranskassa (2004), Latviassa (2005) sekä Liettuassa ja Itävallassa (2007).
Programmer for utdeling av sprøyter og kanyler kan være drevet på lokalt, regionalt eller nasjonalt plan, noen ganger med en egen nasjonal lovhjemmel, men oftest ikke.
Kun Euroopan maiden hyväksymissä laeissa ja asetuksissa on katettu opioidikorvaushoidon monia eri osa-alueita, vuoteen 2004 saakka näkyi selkeä sallittujen aineiden määrittelyn suuntaus.
Lovgivningen som er rapportert i Europa i første halvdel av det siste tiåret, har oftest tatt sikte på å sikre hjemmel for slike tiltak (Slovenia i 1999, Polen i 2001, Finland i 2003), eller på å definere eller lempe på kravene for deltakelse i slike programmer (Belgia og Frankrike i 1998, Finland i 2003).
Tänä aikana noin neljänneksessä säännöksistä sallittiin metadonin tai buprenorfiinin kaltaisten aineiden käyttö tai säänneltiin sitä.
Fokus i lovgivningens ble fort flyttet til å regulere disse programmene.
Sitä vastoin kolmanneksessa vuodesta 2002 lähtien ilmoitetuista säädöksistä määriteltiin ohjelmiin pääsy tai helpotettiin sitä.
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa nasjonale Reitox-rapportene.
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa
I Estland ble straffeloven endret i 2002 og 2004, der øvre strafferamme for handel med små kvanta ble hevet fra 3 til 5 år og for store kvanta fra 5 til 10 år.
Euroopan huumausaineita koskeva oikeustietokanta (ELDD) on EMCDDA:n verkossa oleva tietokanta, josta jäsenvaltiot ja Norja saavat tietoa Euroopan huumeisiin liittyvästä lainsäädännöstä.
I Danmark ble straffen for handel med narkotika satt opp fra 6 til 10 år, og for handel med store kvanta eller særlig farlige stoffer fra 10 til 16 år.
ELDD sisältää lakitekstejä alkuperäisissä muodoissaan, kunkin maan huumelainsäädännön profiilit sekä yksityiskohtaisia kertomuksia tietyistä aiheista.
Resultatene av denne analysen – så begrenset den enn er – underbygger målet i EUs nye handlingsplan om å øke forskningsinnsatsen på de områdene som er underrepresentert, særlig forsyningen av narkotika.
) ELDD Topic overviews: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/ index5036EN.html määrällinen raja on nyt 15-kertainen kynnysmäärään nähden, kun se oli ennen 25-kertainen.
Ifølge rapporten er forebygging, juridiske rammeverk og forbud andre områder som forskerne har beskjeftiget seg uforholdsmessig lite med.
Vuonna 1999 Irlannissa määriteltiin uusi rikos, suuren huumausainemäärän hallussapito (arvoltaan yli 12 700 euroa) tarkoituksena toimittaa huumausainetta edelleen.
Forskning innen epidemiologi var langt vanligere (11).
Siitä määrätään aina vähimmäisrangaistukseksi kymmenen vuotta vankeutta.
Siden da har ytterligere fire land vedtatt lovgivning som bringer strafferammene for narkotikahandel med små kvanta i tråd med beslutningen.
Viron rikoslain muutoksilla vuosina 2002 ja 2004 korotettiin pienten määrien kaupasta määrättäviä enimmäisrangaistuksia kolmesta viiteen vuoteen ja suurten määrien kaupasta määrättäviä enimmäisrangaistuksia viidestä kymmeneen vuoteen.
I 2006 hevet Nederland øvre strafferamme for handel med store kvanta narkotika fra 4 til 6 år, mens Polen økte straffen for besittelse av store kvanta og forsyning til mindreårige fra maksimum 5 år til maksimum 8 år, med en minstestraff på seks måneder.
Tanskassa huumausainekaupasta määrättäviä rangaistuksia pidennettiin kuudesta kymmeneen vuoteen ja suurten määrien tai erityisen vaarallisten aineiden kaupasta määrättäviä rangaistuksia kymmenestä 16 vuoteen.