pere/sami_parallel huggingface dataset:
I de fleste lan­dene er imidlertid de nasjonale ressurser viet til Miljøbyråets arbeidsprogram og utviklin­gen av EIONET fremdeles begrenset: 1) per­sonell innenfor det enkelte NFP varierer mel­lom 0,1 årsverk/år i GR og LUX og 2,0 i Β og DK, med et gjennomsnitt på 0,8, 2) NFPenes budsjetter varierer mellom 26.000 ECU/år i LUX og 122.000 ECU/år i UK, med et gjen­nomsnitt på 48.000 ECU, og 3) ressursene i de enkelte referansesentrene for de 8 ETCene og emnet skog varierte mellom 0,1 årsverk ­ i
Useimpien maiden EYKn työohjelman ja Eionetverkoston kehittämiseen sijoittamat kansalliset varat ovat olleet rajallisia: 1) kansallisten tietokeskusten työvoiman määrä vaihtelee Kreikan ja Luxemburgin 0,1 henkilötyövuodesta Belgian ja Tanskan 2,0 henkilötyövuoteen keskiarvon ollessa 0,8 henkilötyövuotta; 2) tietokeskusten vuosittaiset talousarviot vaihtelevat Luxemburgin 26 000 ecusta Yhdistyneen kuningas-
8) ETC/Jordbunn, som ble utpekt høsten 1996, holder på med å utarbeide en emnerapport om ørkenspredning i Europa.
8) Maaperän aihekeskus (ETC/S), joka perustettiin syksyllä 1996, laatii teemaraporttia Eu roopassa tapahtuvasta aavikoitumisesta.
mange tilfeller ­ og 1,5 årsverk i Fl for emnet natur (11 land framla detaljert budsjett og 8 land tallfestet de menneskelige ressurser in­nenfor NRCene).
kunnan 122 000 000 ecuun keskiarvon ollessa 48 000 ecua; ja 3) yksittäisten kansallisten asiantuntijalaitosten voimavarat kahdeksaa ai­hekeskusta ja "metsien" aihekeskusta kohden vaihtelivat useiden maiden 0,1 henkilötyövuo­desta Suomen luonnonsuojelun aihekeskuk­sen 1,5 henkilötyövuoteen (11 maata toimitti yksityiskohdat talousarviosta ja 8 maata il­moitti kansallisten asiantuntijalaitosten työvoi­man määrän).
Enkelte NFPer begynte å bistå EEA i utviklin­gen av en informasjonsspredningspolitikk.
dessä maassa ympäristöön liittyvät tiedot ovat kohtalaisen vapaasti käytettävissä.
Dette arbeidet vil bli videreført med NFPene i et pilotprosjekt i be­gynnelsen av 1997.
Eräät maat ovat tiiviissä yhteistyössä tietolähteiden aihekes­kuksen kanssa.
Informasjonsteknologi og -installasjoner De nasjonale knutepunktene gjorde framskritt i den tekniske utviklingen av NFP­enheter.
Eräät kansallisista tietokeskuksista ryhtyivät avustamaan EYKta oman tiedottamispolitiik­kansa kehittämisessä.
Alle har PC og faks, alle (med unntak av 2) har e­post, og de fleste (med unntak av 3) har inter­nett og hjemmesider for å styrke kommu­nikasjonen. 8 NFPer har allerede installert en vevtjener.
EYK tunnusti, että Eio­net­verkoston nykyistä rakennetta olisi kehi­tettävä siten, että mukana olisi toimielimiä, jot­ka voisivat auttaa EYKn tuotteiden ja palvelu­jen levittämisessä (kirjastot, tietotoimistot, jul­kaisuosastot jne.) sekä ympäristöä koskevassa arvioinnissa ja raportoinnissa.
NFPene gjør også framskritt når det gjelder den fysiske sammenkoplingen av de nasjonale elementene. Både i de 5 landene i Skandinavia (DK, FI, ICE, NOR, SWE) og i 4 andre medlemsland (AUS, LIECH, IRL, LUX) har de et slags telematikknett. Men i de øvrige lan­dene er fremdeles mye ugjort.
Tietotekniikka ja välineet Kansalliset tietokeskukset kehittyivät teknisesti.
NFPene har gjort framskritt i den organisato­riske utviklingen av de nasjonale delene av EIONET.
Kansalliset tietokeskukset edistyivät Eionet­verkoston kansallisten osien organisaatioiden kehittämisessä.
Rapporten nevner ­ og nyere infor­masjon fra NFPer tyder på ­ at det er gjort be­tydelige framskritt.
Selvitys ja muut hiljattain kan­sallisilta tietokeskuksilta saadut tiedot ovat osoittaneet, että kansallisten tietokeskusten työssä on edistytty huomattavasti.
For eksempel har 13 medlemsland hatt møter med medlemmene av sine nasjonale nett. Noen land har gått enda lenger.
13 jäsen­maata on esimerkiksi järjestänyt kokouksia kansallisen verkostonsa kanssa.
For eksempel har 1) omkring halv­parten av landene lagt arbeidsplaner for sine NFPer. 2) Danmark og Irland har arbeidsplan­er for sine NRCer, og 3) Danmark og Norge har skriftlige avtaler med sine NRCer.
Eräät maat ovat menneet vielä pidemmälle: esimerkiksi 1) noin puolessa maista on laadittu työsuunnitel­ma kansalliselle tietokeskukselle; 2) Tanskas­sa ja Irlannissa on laadittu työsuunnitelma kansallisille asiantuntijalaitoksille ja 3) Tanska ja Norja ovat tehneet sopimuksia kansallisten asiantuntijalaitostensa kanssa.
4) UK har satt i gang en omfangsstudie om gjennom­føringen av sin nasjonale del av EIONET.
Lisäksi 4) Yh­distynyt kuningaskunta käynnisti tutkimuksen selvittääkseen kansallisen osuuden toteutu­mista Eionet­verkostossa.
Men fremdeles er mye ugjort.
Paljon on kuitenkin vielä tehtävä.
Hvert land har or­ganisert seg forskjellig med hensyn til forholdet mellom det nasjonale knutepunktet (NFP), de nasjonale referansesentrene (NRC) og de viktigste elementene (MCE) og deres forbindelse til EEA og ETC, og de fleste MCEene (inklusive NRCene) oppviser fremdeles stor variasjonsbredde med hensyn til virksomhet og forbindelse til Miljøbyråets arbeidsprogram.
Jokaisella maalla on toisistaan poikkeavat suhteet kansallisiin tietokeskuk­siin, asiantuntijalaitoksiin ja verkoston muihin osiin sekä erilaiset yhteydet keskukseen ja ai­hekeskuksiin, ja verkoston osien Qtansalliset asiantuntijalaitokset mukaan lukien) osallistu­minen ja yhteydet EYKn työohjelmaan ovat keskenään hyvin erilaisia.
Mye tyder på at de medlems­landene som har selvstyrte eller delvis selvstyrte regioner (f.eks.
Kansalliset tietokeskukset edistyivät kansallis­ten verkon osien fyysisessä yhdistämisessä.
Β, D, ESP, IT, UK) har større problemer med å utvikle sine nasjonale nett, og derfor blir deres bidrag til EIONET og EEAs arbeidsprogram mindre enn for de andre.
Esimerkiksi viidessä Pohjoismaassa (Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi, Tanska) ja neljässä muussa jäsenmaassa (Itävalta, Liechtenstein, Irlanti, Luxemburg) on olemassa telemaatti­nen verkosto.
PHARE­statene utpeker for tiden de øverste led­erne, NFPene og NRCene som skal delta i Miljøbyråets arbeidsprogram.
Phare­ohjelman maat nimittävät parhaillaan huipputason johtajiaan, kansallisia tietokes­kuksiaan ja asiantuntijalaitoksiaan osallistu­maan EYKn työohjelmaan.
Produksjon, produkter/tjenester Nasjonale knutepunkter (NFP) har gjort fram­skritt når det gjelder å informere om virk­somheten innenfor EEA og EIONET.
Tuotanto, tuotteet/palvelut Kansalliset tietokeskukset paransivat EYKn ja Eionet­verkoston toiminnasta tiedottamista.
De fleste landene (10) har utarbeidet rapporter om utviklingen av sine nett innenfor EIONET, og mange (8) sender også ut nyhetsbrev.
Useimmat maat (10) laativat kertomuksia Eio­
Sentral- og Øst- Europa Det multilaterale prosjektet innenfor PHARE­programmet, «Samarbeid mellom landene i Sentral­ og Øst­Europa (CEEC) og EEA» (1995­97), ble lansert 10. juni 1996 på et møte i København der mer enn 100 deltakere fra de 13 PHARE­statene deltok sammen med repre­sentanter for Europakommisjonen, EEA og ETCene, UNEP og Det regionale miljøsenter for Sentral­ og Øst­Europa (REC). Fire eksperter på hvert av de prioriterte områdene (luftkvalitet, utslipp til luft, vann og vassdrag samt nettverk og kommunikasjon) var invitert fra hvert PHARE­land sammen med det nasjonale knutepunktet.
Euroopan maille Vuosien 1995—1997 useita maita kattava Pha­re­ohjelmahanke "Keski­ ja Itä­Euroopan mai­den (ΚΊΕ) yhteistyö EYKn kanssa" käynnis­tettiin 10. kesäkuuta 1996 Kööpenhaminassa järjestetyssä kokouksessa, jossa oli yli 100 osa­nottajaa 13:sta Phare­ohjelman maasta sekä net­verkostossa mukana olevien verkostojensa kehityksestä, ja monet niistä (8) jakoivat myös edustajia Euroopan komissiosta, EYKsta, ai­ hekeskuksista, YK:n ympäristöohjelmasta ja tiedotuslehtiä.
Noen NFPer gir åpen tilgang til sine nasjonale databaser.
Keski­ ja Itä­ Euroopan alueen ympäristökes­kuksesta (REC).
Men mye gjenstår fortsatt, for bare 5 av statene gir mer eller mindre fri tilgang til miljødata og ­informasjon.
Kustakin Phare­ohjelman maasta kokoukseen kutsuttiin neljän tär­keimmän alan (ilman laatu, ilmapäästöt, sisä­
Særlig i de 5 skan­dinaviske landene (DK, FI, ICE, NOR, SWE) og 4 andre medlemsland (AUS, LIECH, IRL, LUX) er regionale data inkludert i et slags nasjonalt informasjonssystem.
Eräiden kansallisten tietokeskusten kansalli­siin tietokantoihin on vapaa pääsy.
I noen tilfeller har NFP ikke en gang oversikt over eksisterende data og infor­masjon i sitt eget land.
Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, sillä ainoastaan vii­ viinriFN IAQR κηΗΠκηΗΠΔτ
som trykksak hos Miljøbyrået, men finnes også på CD-ROM.
vimmistä happosateita aiheuttavista kaasuista, oli peräisin voimaloista.
byrået, særlig prosjekter i tilknytning til utviklingen av rapporteringsprosessen «Dobris+3».
Hankkeeseen, jota rahoitetaan Euroopan unionin Phare-ohjelmasta seitsemällä miljoonalla eculla vuosien 1995—1997 aikana, sisältyy Eionet-verkoston laajentaminen (infrastruktuurin kehittäminen), lisävaroja aihekeskusten työn laajentamiseksi perustamalla Phare-ohjelman maihin vastaavia Phare-aihekeskuksia, Phare Corine -ohjelman kehittäminen ja sen ulottaminen uusiin Phare-ohjelman maihin sekä tiettyjen "Dobris+3"- raportointiprosessin kehittämiseen liittyvien keskuksen toimintaa täydentävien hankkeiden toteuttaminen.
Til støtte for gjennomføringen av dette prosjektet har PHARE finansiert to eksperter og en teknisk assistent til å arbeide internt i byrået.
Hankkeen toteuttamisen tukemiseksi keskukseen on palkattu Phare-ohjelman varoista kaksi asiantuntijaa ja yksi tekninen avustaja.
Teamet ble satt sammen etter en an budsinnbydelse i regi av PHARE og begynte sitt arbeid ved byrået i begynnelsen av oktober 1996.
Ryhmä valittiin Phare-ohjelman mukaisesti järjestetyn tarjouskilpailun kautta, ja se aloitti työnsä keskuksessa lokakuussa 1996.
Rapporten gir en omfattende innføring i den nyeste teknologien for å beregne utslippene til atmosfæren fra slike forurensningskilder som kraftverk, raffinerier, forbrenningsovner, fabrikker, kjøretøyer, gruver, kontorer osv.
Selonteko on kattava opas, jonka avulla voi daan arvioida ilmaan kohdistuvia päästöjä sellaisista päästölähteistä kuten voimaloista, ja lostamoista, jätteenpolttouuneista, tehtaista, ajoneuvoista, kaivoksista, toimistoista jne.
For første gang er det utviklet systematiske, strukturerte retningslinjer for å bidra til å redusere vidtrekkende, grenseoverskridende forurensning (som f.eks. bidrar til «sur nedbør») og for å redusere utslippene av drivhusgasser som medfører klimaendring.
Raportissa esitetään ensimmäistä kertaa yhdessä järjestelmälliset rakenteelliset ohjeet, jotka on kehitetty kaukokulkeutuvien rajojen yli leviävien saasteiden vähentämiseksi (aiheuttavat esimerkiksi "happosateita") ja ilmastoa muut tavien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. seksi.
Når det gjelder utvidelsen av EIONET og opp rettelsen av fire PHARE emnelenker for luftkvalitet, utslipp til luft, vann og vassdrag og bruk av land, er det gått ut en anbudsinnbydelse fra PHARE-programmet for å finne fram til hensiktsmessige leverandører og institutter i landene i Sentral- og Øst-Europa (CEEC) som skal forestå dette arbeidet.
Phare-ohjelmassa on avattu tarjouskilpailu, jo ka liittyy Eionetverkoston laajentamiseen ja ilman laatua, ilmapäästöjä, sisävesiä ja maanpeitettä koskevien Phare-aihekeskusten perusta miseen, ja sen avulla pyritään löytämään asianmukaiset sopimuskumppanit ja toimielimet, jotka voisivat vastata työstä KIE-maissa.
Kontraktene vil bli inngått en gang i begynnelsen av 1997.
Sopimukset tehtänee vuoden 1997 alussa.
1990 er et referanseår for mange internasjonale konvensjoner og protokoller, inkludert Klimaendringskonvensjonen.
Vuonna 1990 tehtiin monia kansainvälisiä yleissopimuksia ja pöytäkirjoja, muun muassa ilmaston muutosta käsittelevä yleissopimus.
Det er der for av vesentlig betydning at nasjonale og eu ropeiske tall er pålitelige og sammenlignbare, for alle framskritt i reduksjonen vil bli målt mot denne referansen.
Sopimuksen kannalta onkin tärkeää, että kan salliset ja eurooppalaiset luvut ovat luotettavia ja vertailukelpoisia, sillä päästöjen vähentymisessä tapahtunutta kehitystä mitataan niiden perusteella.
Dette prosjektet vil styrke samarbeidsprosessen mellom CEEC og EEA, bidra til den felleseuropeiske innsatsen for å vurdere miljøtilstanden og verne miljøet, redusere disse landenes bidrag til europeisk og global forurensning og legge grunnen for en vellykket utvidelse av Den europeiske union.
Hankkeella tuetaan KIE-maiden ja EYKn yhteistyöprosessin syventämistä, edistetään yhteistä eurooppalaista pyrkimystä arvioida ympäristön tilaa ja varmistaa sen säilyminen, supistetaan KIE-maiden osuutta Euroopan ja yleisestä saastumisesta sekä tasoitetaan tietä Euroopan unionin onnistuneelle laajenemiselle. selle.
Retningslinjene er resultatet av felles innsats fra EMEP Arbeidsgruppe for utslippsregistre og CORINAIR-eksperter fra Europa, USA og Canada, som har utarbeidet rapporten med sikte på å hjelpe nasjonale myndigheter, in dustrien og andre med ansvar for å kontrollere utslipp til atmosfæren til å prioritere og forbedre beregningsmetodene.
Ohjeisto on EMEPin päästöselvitystyöryhmän ja eurooppalaisten, amerikkalaisten ja kanadalaisten Corinair-asiantuntijoiden yhteisen työn tulos. Nämä laativat selonteon, jotta kansallisten viranomaisten, teollisuuden ja muiden ilmapäästöjen seurannasta vastuussa olevien ta hojen olisi helpompi määritellä painopisteet ja parantaa arviointitapoja.
Denne boken omhandler en rekke av de viktigste forurensende stoffene og alle de viktigste ut slippskildene.
Ohjekirjaan sisältyvät useat tärkeimmistä saasteista ja kaikki tärkeimmät päästölähteet.
Dette samarbeidet vil særlig være et direkte bidrag til arbeidet for å følge opp den siste alleuropeiske miljøministerkonferansen i Sofia, Bulgaria, i oktober 1995 fram mot den neste alleuropeiske miljøministerkonferansen, som den danske regjeringen skal være vertskap for i mai 1998.
Yhteistyöllä edistetään välittömästi työtä, joka aloitettiin viimeksi Sofiassa, Bulgariassa lokakuussa 1995 järjestetyssä yleiseurooppalaisessa ympäristöministerien konferenssissa ja jota jatketaan aina seuraavaan, Tanskan toukokuussa 1998 isännöimään yleiseurooppalaiseen ympäristöministerien konferenssiin asti.
3.3 Retningslinjer for registerering av utslipp til atmosfæren Den 22. mars 1996 utga Det europeiske miljøbyrå en samlet oversikt over utslipp til luft for 1990 som del av de nye retningslinjene.
3.3 Ilmaan kohdistuvien päästöjen kartoituksen ohjeisto EYK julkaisi 22. päivänä maaliskuuta 1996 vahvistetun yhteenvedon vuoden 1990 ilmaan kohdistuneista päästöistä osana uutta ohjekirjaa.
3.4 Helse og miljø Tre viktige helse- og miljøspørsmål, nemlig luftforurensning med svevepartikler, mikrobiologisk kontaminasjon av drikkevann og trafikkulykker, ble trukket fram som områder som krevde strakstiltak i en rapport om «Helse og miljø» (EEAs miljømonografier nr. 2) utgitt 22. mars 1996 av Det europeiske miljøbyrå (EEA) og Verdens helseorganisasjon (WHO),
3.4 Ympäristö ja terveys Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan ympäristö- ja terveyskeskuksen 22. maaliskuuta 1996 julkaisemassa selonteossa 'Ympäristö ja terveys" (EYKn ympäristöjulkaisu n:o 2) vaadittiin pikaisia toimia kolmen merkittävän ympäristöön ja terveyteen liittyvän kysymyksen osalta: hiukkasten aiheuttama ilman saastuminen, juomaveden mikrobiologi
Veitransport sto i 1990 for 17 % av utslippet av Europeisk senter for helse og miljø. Disse spørsmålene oppfyller viktige kriterier: farene karbondioksid (den viktigste «drivhusgassen») i Europa, og for 44 % av nitrogenoksidutslippet (som utgjør en vesentlig helse fare), sammenlignet med henholdsvis 28 og 21 % for kraftverkene.
Vuonna 1990 Euroopan hiilidioksidipäästöistä nen saastuminen ja tieliikenneonnettomuudet. (merkittävin "kasvihuonekaasu") 17 % ja typ Näiden kolmen aiheen valinnalle on olemassa pioksideista (merkittävä terveyshaitta) 44 % oli vankat perustelut: kaikki nämä ongelmat aiperäisin maantiekuljetuksista; voimaloiden vas heuttavat merkittäviä terveyshaittoja kaikkialtaavat päästöt olivat 28 % ja 21 %.
I tillegg står kraftverkene for 54 % av utslippene av svoveldioksid, en av de viktigste årsakene til sur nedbør. Data av tilsvarende omfang vil om kort tid bli utgitt for 1994.
Lisäksi 54 % la Euroopassa, ja kuhunkin haittaan voidaan rikkidioksidipäästöistä, joka on yksi merkittä soveltaa yhteensovitettuja toimia, joiden
Denne publikasjonen er tilgjengelig i begrenset antall
VUODEN 1996 KOHOKOHDAT
Rapporten er en oppdatering av EEAs «Miljø i Den europeiske union (1995) - Rapport i forbindelse med gjennomgangen av det femte handlingsprogrammet for miljø».
Raportin johtopäätöksissä todetaan, että toimien lykkääminen lisää vahinkojen määrää ja vaikeuttaa ongelmien ratkaisemista tulevaisuudessa.
EEA-rapporten ble lagt fram på GLOBE-kon-feransen av Gordon Meines, EEAs program ansvarlige for Overvåking og databaser.
3.5 Arktiset alueet — maailmanlaajuinen
«globalt varslingsområde» Kjemikalier fra Europa dukker opp tusenvis av kilometer borte, midt oppe i isen, blant sedimenter og isbjørner i den arktiske region, ifølge «Tilstanden i det europeiske arktiske miljø», EEAs miljømonografi nr.
Arvioinnilla päivitetään EYKn raportissa "Ympäristö Euroopan unionissa (1995); viidennen ympäristötoimintaohjelman tarkistus" ollutta arviointia. EYKn raportin esitteli GLO-BE-konferenssissa Gordon Mclnnes, EYKn seuranta- ja tietokantaohjelman johtaja.
Imidlertid er det politiske hindringer for gjennomføringen av dem, men disse kan overkommes ved å gi dem riktig innhold og ved omfattende bruk av samråd.
EYKn raportin julkaisemiseen osallistuneen Norwegian Polar Instituten johtajan Olav Orheimin mukaan "eräistä eläimistä ja sedimenteistä löydetään hyvin korkeita pitoisuuksia pysyviä orgaanisia yhdisteitä ja raskasmetalleja".
«Meget høye nivåer av persistente organiske forurensende stoffer og tungmetaller er funnet i en del dyr og avleiringer», sa Olav Orheim, direktør for Norsk Polarinstitutt som utarbeidet rapporten for EEA.
On huomattu, että ympäristöverojen käyttö on jatkuvasti lisääntynyt kuluneen kymmenen vuoden aikana.
Rapporten ble sluppet på et pressemøte 22. mars 1996, der EEAs daglige leder Domingo Jiménez-Beltrán, Orheim selv og Berit Kvæven fra Statens Forurensningstilsyn, som også er Norges nasjonale knutepunkt som representerer EEA, var til stede.
Niiden käyttöönotolle on kuitenkin vielä poliittisia esteitä, jotka tosin voi daan poistaa huolellisen suunnittelun ja laajan keskustelun avulla. Seuraavassa tietoja, jotka sisältyvät EYKn ympäristöveroista julkaisemaan raporttiin.
Dødeligheten, særlig hos barn, er vesentlig høyere i de mest forurensede områdene - som Nordvest-Russland - på grunn av kombinasjonen av miljøfaktorer og sosioøkonomiske vilkår.
Eri tyisesti lasten kuolleisuusluvut ovat selkeästi korkeammat kaikkein saastuneimmilla alueilla, kuten Venäjän luoteisosissa, mikä johtuu ympäristötekijöiden ja sosiaalistaloudellisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta.
Funnene er basert på evalueringsstudier av 16 miljøavgifter som er identifisert og gjennomgått av EEA.
3.6 Ilmaston muutos Euroopan unionin
Miljømessig sett har disse avgiftene vært effektive i den forstand at de har bidratt til å nå miljømålene, og det for en rimelig penge.
(') Ympäristöveroilla tarkoitetaan veroja, joita kerätään ympäristöä vahingoittavista jätteistä, prosesseista, tuotteista tai päästöistä.
Eksempler på vellykkede miljøavgifter er for eksempel avgiften på svoveldioksid og nitrogenoksid i Sverige, på giftig avfall i Baden-Württemberg, Tyskland, på vannforurensning i Nederland, og på forskjeller i avgiften på drivstoff med bly og «renere» dieselolje i Sverige.
Tiedot perustuvat keskuksen tunnistamiin ja tarkistamiin 16:ta ympäristöveroa koskeviin arviointitutkimuksiin.Verot ovat olleet ympäristön kannalta tehokkaita (ne ovat edistäneet ympäristötavoitteiden saavuttamista), ja niiden avulla on päästy tavoitteisiin kohtuullisin kustannuksin. * Esimerkkejä onnistuneista ympäristöveroista ovat rikkidioksidi- ja typpioksidiverot Ruotsissa, myrkyllisten jätteiden vero Saksan Baden-Württembergissä, veden saastuttamisesta perittävä vero Alankomaissa ja lyijypitoisen polttoaineen verottaminen "puhtaampaa" dieselpolttoainetta raskaammin Ruotsissa.
3.6 Klimaendring i den europeiske union Innenfor Den europeiske union er det en bedring å spore når det gjelder å stabilisere ut slippene av drivhusgasser.
Vaikka Euroopan unionin viidennessä ympäristötoimintaohjelmassa "Kohti kestävää kehitystä" (1992) suositeltiin taloudellisten ja rahoituksellisten keinojen käytön lisäämistä ympäristöasioissa, ympäristöverojen käytössä alueella Euroopan unionissa on edistytty kasvihuonekaasupäästöjen tason vakiinnuttamisessa.
Det er imidlertid betydelig usikkerhet med hensyn til om EU vil nå målet om en stabilisering av C02- utslippene på 1990-nivå innen år 2000.
On kuitenkin vielä epävarmaa, onnistutaanko hiilidioksidipäästöt vakiinnuttamaan Euroopan unionissa vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä.
Dagens tiltak er utilstrekkelige for å forhindre en ytterligere økning i C02-utslippene etter år 2000.
Nykyiset toimenpiteet eivät ole riittäviä, jotta hiilidioksidipäästöjen uusi kasvu vuoden 2000 jälkeen saataisiin estettyä.
Dersom EU ønsker å nå målene om å unngå bivirkninger for helse og økosystemer, må de politiske tiltakene forseres.
Tähän mennessä toteutetut toimet eivät johda siihen, että ympäristöseikat otettaisiin täysimittaisesti huomioon taloudessa, eikä niillä saavuteta
Vesentlige reduksjoner i alle typer drivhusgasser er derfor nødvendig.
VUODEN 1996 KOHOKOHDAT
Selv om EUs femte handlingsprogram for miljø (1992) - «Mot en bærekraftig utvikling» - anbefalte at økonomiske og skattemessige tiltak må tas i bruk i større grad for å oppnå miljømål, har det vært liten framdrift å spore siden 1992 i bruken av miljøavgifter på EU-plan.
Euroopan unionin tasolla ei ole juurikaan kehitytty vuodesta 1992.
På nasjonalt plan har det derimot vært en vedvarende økning i bruken av miljøavgifter i de siste 10 årene, og særlig i løpet av de siste 56 årene.
Kansallisella tasolla ympäristöverojen käyttö on kuitenkin kuluneen vuosikymmenen aikana jatkuvasti lisääntynyt erityisesti viimeksi kuluneen 5—6 vuo den aikana.
Dette gjelder framfor alt i Skandinavia, men også i Østerrike, Belgia, Frankrike, Tyskland, Nederland og Storbritannia.
Käytön lisääntyminen on näkynyt parhaiten Pohjoismaissa, mutta myös Itäval lassa, Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Men fremdeles står miljøavgiftene bare for en meget liten del av de samlede skatter og avgifter (1,5 prosent i 1993) og viser bare en svak oppgang.
Ympäristöverojen kokonaisosuus kaikista veroista on silti edelleen vielä pieni (1,5 % vuonna 1993), ja niiden määrä nousee hitaasti.
Dette tallet inkluderer imidlertid ikke energirelaterte avgifter, hvis andel av det samlede skatte- og avgiftsnivå i 1993 var på 5,2 prosent, noe som reflekterer en gradvis økning.
Lu kuun eivät sisälly kuitenkaan energiaverot, joiden osuus kaikista veroista oli 5,2 % vuonna 1993 ja joiden määrä kasvaa asteittain.
Dette er hovedkonklusjonene i en vurdering av tendenser, tilstand og perspektiver i forbindelse med miljøtemaet klimaendring, og de viktigste målsektorene er «energi» og «transport» i Den europeiske union, slik dette ble formulert i rapporten «Klimaendring i Den europeiske union» (Miljøspørsmålserien nr.
Nämä ovat ympäristöveroja koskevan EYKn raportin ('"Ympäristöverot: täytäntöönpano ja tehokkuus ympäristön kannalta", EYKn ympäristökysymyssarja n:o 1, Kööpenhamina, 1996) tärkeimmät päätelmät.
2) fra Det europeiske miljøbyrå, som ble laget et ter ønske fra GLOBE EU (Organisasjonen av verdens lovgivere for et likevektig miljø) til konferansen «Tiltak mot klimaendring» (6. september 1996, Linz, Østerrike).
Raportti tehtiin Euroopan parlamentin ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan pyynnöstä.
Dette er hovedkonklusjonene i en rapport om miljøavgifter («Miljøavgifter: gjennomføring og miljøeffektivitet», EEAs miljøserie nr. 1, København 1996), utgitt av EEA. Rapporten ble laget på anmodning fra Europaparlamentets (EP) Komité for Miljø, helse og forbrukervern.
Vuoden 1996 Princes'-palkinnon jakotilaisuus alkoi kello 17, kun paikalle saapuivat palkinnon suojelijat hänen kuninkaallinen korkeutensa Tanskan kruununprinssi Frederik ja hänen kuninkaallinen korkeutensa Espanjan kruununprinssi Felipe.
De nominerte i kategorien «Dokumentär» var: Carl A. Fechner (Focus Film/ZDF, Tyskland) med «Das jüngste Gericht», Lars Mortensen (TV2, Danmark) med «Wheel of Hormones» og Dmitry Sidorov (ECAT, St. Petersburg, Russland) med «Première of an Annual Per formance». Vinneren i kategorien «Dokumentär» var: Dmitry Sidorov med «Première of an Annual Performance».
Dokumenttiohjelmasarjan ehdokkaat olivat Carl A Fechner OFocus Film/ZDF, Saksa) työllään "Das jüngste Gericht", Lars Morten sen (TV2, Tanska) työllään "Wheel of Hor mones" ja Dmitry Sidorov (ECAT, Pietari, Venäjä) työllään "Première of an Annual Per formance". Sarjan voittaja oli Dmitry Sidorov työllään "Première of an Annual Performan ce".
Rapporten ble presentert av Maria Teresa Ribeiro (prosjektansvarlig for scenarier, redskaper og utfordringer) den 3. oktober 1996 på en internasjonal konferanse for representanter for nasjonalforsamlingenes miljøkomiteer i EUs medlemsstater, foruten medlem mer av Europaparlamentets miljøkomité.
Raportin esitteli 3. lokakuuta 1996 Euroopan unionin jäsenvaltioiden parlamenttien ympäristövaliokuntien edustajien ja Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnan jäsenten kan sainvälisessä konferenssissa Maria Teresa Ribeiro (Ympäristön parantamisen skenaariot ja prospektiivinen analyysi -hankkeen johtaja).
Konferansen var organisert av det danske Folketingets miljø- og regionplanleggingskomité.
Konferenssin järjesti Tanskan parlamentin (Folketing) ympäristö- ja aluesuunnitteluvaliokunta.
EEA- rapporten gir et overblikk over de viktigste aspektene ved miljøavgifter, med særlig fokus på miljøeffektivitet og de politiske hindringer for gjennomføring samt alternativer for å redusere dem.
EYKn raportti antaa yleiskuvan tärkeimmistä ympäristöveroihin liittyvistä kysymyksistä, joista tärkeimpiä ovat verojen tehokkuus ympäristön kannalta ja poliittiset esteet verojen täytäntöönpanolle ja mahdollisuudet esteiden madaltamiseen.
Den under streker også verdien av avgifter på annet enn energi.
Kertomuksessa painotettiin myös muiden kuin energiaverojen merkitystä.
3.8 Prinsenes pris 1996: Den første europeiske prisen for beste
3.8 Vuoden 1996 Princes'-palkinto:
audiovisuelle program om Europas miljø Den 5. juni 1996 (Verdens miljødag) organiserte Det europeiske miljøbyrå utdelingen av Prinsenes Pris 1996 i Rådhuset i København.
EYK järjesti 5. kesäkuuta 1996 (Maailman ympäristöpäivä) vuoden 1996 Princes'-palkin-non jakotilaisuuden Kööpenhaminan kaupungintalolla. gintalolla.
De nominerte i kategorien «Multi-Media/CDROM» var: Jari Mutanen (South Savo Environment Centre, Finland) med «Natura» og Svein Tveitdal (GRID Arendal/UNEP/ Miljøverndepartementet, Norge) med «Miljøets tilstand: Norge 1995».
Multimedia/CD-ROM-sarjan ehdokkaat olivat Jari Mutanen (Etelä-Savon ympäristökeskus, Suomi) työllään "Natura" ja Svein Tveitdal (GRID Arendal / YKn ympäristöohjelma / Nonan ympäristöministeriö, Norja) työllään "State of the Environment: Norway 1995".
Vinneren i kategorien «Multi- Media/CD-ROM» var: Jari Mutanen med «Natura».
Sarjan voittaja oli Jari Mutanen työllään "Natura".
Det ble totalt innsendt 66 bidrag til Prinsenes Pris 1996, hvorav åtte ikke ble kvalifisert.
Vuoden 1996 Princes'-palkintojen jakotilaisuus käynnistyi Euroopan ympäristöpolitiikkaa kä
Utdelingen av Prinsenes Pris vil i framtiden bli ivaretatt av Stiftelsen Prinsenes Pris, opprettet i januar 1997. Tildelingen av Prinsenes Pris 1997 vil finne sted 5. juni 1997 i København.
Kaiken kaikkiaan vuoden 1996 Princes'-palkin-toja tavoitteli 66 työtä, joista 8 ei täyttänyt kilpailuehtoja.
EU og øke bevisstheten omkring nye publikasjoner blant medlemmene av EIA.
tulivat 17 Euroopan maasta, joita olivat Alan komaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Latvia, Makedonia, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska, Unkari, Venäjä ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Den europeiske informasjonsforening ble etablert i 1991 som et internasjonalt organ for informasjonsspesialister som er opptatt av å utvikle, samordne og bedre informasjonen om Den europeiske union.
Princes'-palkinnon jatkuvuuden takaa tammikuussa 1997 perustettu Princes'-palkintosää-tiö.
Blant medlemmene finner vi offentlige, akademiske og statlige biblioteker, informasjonsenheter for ulike yrkes- og pressgrupper, europeiske dokumentasjonssentre, Euro Info-sentre, lokale myndigheter, forlag, selskaper og advokatfirmaer. maer.
Vuoden 1997 Princes'-palkinnot jaetaan Kööpenhaminassa 5 päivänä kesäkuuta 1997. EYKn kotisivulla Internetissä (http:// www.eea.eu.int/) voit tutustua osallistumisen yksityiskohtiin.
Mer enn 140.000 besøk i måneden!
3.9 Eurooppalainen palkinto teokselle kuukaudessa!
Det europeiske miljøbyrå har hatt sin egen Verdensvev-tjeneste på Internet siden 13. november 1995, da Europakommisjonens president, Jacques Santer, foretok den offisielle åpningen på et offisielt besøk til Miljøbyrået.
Euroopan ympäristökeskuksella on ollut wwwpalvelu Internetissä 13. marraskuuta 1995 alkaen, kun Euroopan komission puheenjohtaja Jacques Santer virallisesti vihki sen käyttöön EYKhon tekemänsä vierailun yhteydessä.
Siden juni 1996 har det vært en kraftig økning i antallet personer som har besøkt EEAs hjemmeside, og det magiske tallet 100.000 besøk/måned ble nådd før september var omme. Statistikken viser at antallet besøk på hjemmesiden fremdeles stiger, for enkelte dager er det registrert hele 6.000 besøk!
Vuoden 1996 kesäkuun jälkeen EYKn kotisivulla käyntien määrä lisääntyi nopeasti, niin että syyskuun lopulla saavutettiin maagiset 100 000 käyntiä kuukaudessa.
Ved utgangen av november hadde vi hele 140.000 besøk i måneden.
Marraskuun lopulla käyntejä oli yli 144 000 kuukaudessa!
Foreningen spiller også en viktig rolle i forbedringen av EU-informasjon gjennom lobbyvirksomhet og egne utgivelser.
"Euroopan ympäristö: Dobris-arvionti" Euroopan tietoliiton (EIA) palkintokomitea an toi vuoden 1995 Euroopan tietolähdepalkinnon virallisen sarjan ensimmäisen palkinnon EYKn julkaisulle "Euroopan ympäristö: Do-bris-arviointi".
Blant høydepunktene i november kan nevnes digitale utgaver av den komplette miljøavgiftsrapporten og den første i en rekke ETC-rap-porter (luftkvalitet, utslipp til luft, naturvern samt vann og vassdrag).
Marraskuun kohokohtia olivat kattavan ympäristöveroja koskevan raportin ja aihekeskus ten ensimmäisten raporttien (ilman laatu, päästöt ilmaan, luonnonsuojelu ja sisävedet) digitaaliset versiot.
Videre foreligger det nå en rekke oversettelser av dokumenter på EEAs hjemmeside, så sjekk denne og les dokumentene på ditt eget morsmål!
Lisäksi useista EYKn asia kirjoista on käännökset kotisivulla, joten voit tutustua niihin omalla äidinkielelläsi!
Den prestisjetunge EIA-prisen for informasjonskilder utdeles årlig for å høyne kvaliteten på trykte og elektroniske kilder.
Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1991 tunnustuksena Euroopan unionin toimi elinten parhaimmille julkaisuille.
I 1994 ble prisen i den offisielle kategorien tildelt Kommisjonens representasjon i London (for dets førsteklasses faktablad), og i 1993 ble prisen vunnet av EUROSTAT for publikasjonen «Portrett av regionene».
Vuonna 1991 perustettu Euroopan tietoliitto on sellaisten tiedotusalan ammattilaisten kan sainvälinen toimielin, jotka ovat erikoistuneet Euroopan unionia koskevan tiedon kehittämi seen, yhteensovittamiseen ja lisäämiseen.
EEAs hjemmeside har følgende adresse: http:/'/www. eea. eu. int/.
EIAn arvostetut tietolähdepalkinnot jaetaan vuosittain painettujen ja sähköisten tietolähteiden laadun parantamiseksi.
På EIAs årlige generalforsamling i London 26. februar 1996 ble EIA- prisen tildelt David Stanners, EEAs programansvarlige for integrert vurdering og integrert miljøprognose, og professor Philippe Bourdeau, leder for EEAs vitenskapelige komité, som sammen hadde redigert «Europas miljø: Dobris-rapporten».
26. helmikuuta 1996 "Euroopan ympäristö: Dobris-arviointi" -julkaisun toimittajat David Stanners, EYKn yhdennetty arviointi ja prospektiivinen analyysi -ohjelman johtaja, ja pro
Arbeidsprogrammet for 1997 bygger på det som er oppnådd i 1996.
Vuoden 1997 työohjelma rakentuu vuoden 1996 saavutuksille.
Arbeidet i 1997 vil hovedsakelig være viet:
Vuoden 1997 toiminnassa keskitytään
• ferdigstillelse av utkastene til de to 3-års-rapportene om miljøet i Europa og EU,
• kahden Euroopan ja Euroopan unionin alueen ympäristöä käsittelevän kolmevuotiskertomuksen luonnoksen viimeistelyyn;
• utvikling av årlig miljørapportering basert på indikatorer,
• indikaattoreihin perustuvien vuosittaisten ympäristöraporttien kehittämiseen;
• utarbeidelse av en rutine for driften av det europeiske nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET) som grunnlag for miljøinformasjonsrapportering i Euro pa,
• Eionetverkoston aseman vakiinnuttamiseen ympäristötiedon raportoinnin perustietolähteeksi Euroopassa;
EEA er ganske tilfreds med sin opprettelsesforordning, for erfaringene siden november 1993 viser at forordningens virkeområde er bredt nok anlagt til at byrået kan gjennomføre alle de aktiviteter som anses som nødvendige for å gi EU-organene, medlemsstatene og allmennheten objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon om tilstanden og utviklingstendensene i Europas miljø, i tillegg til å gi politiske beslutningstakere maksimal støtte i årene som kom mer ved å framskaffe informasjon til direkte bruk under utforming og gjennomføring av miljøpolitikken.
EYKssa ollaan melko tyytyväisiä perusta misasetukseen: marraskuusta 1993 alkaen saa dut kokemukset ovat osoittaneet, että Euroopan yhteisön asetuksen 1210/90 puitteet ovat riittävän laajat, jotta keskus voi jäljestää kaiken vaadittavan toiminnan, jonka avulla se voi tarjota Euroopan unionin toimielimille, jäsenvaltioille ja suurelle yleisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan ympäristön tilasta ja suuntauksista sekä tukea päättäjiä parhaimmalla mahdollisella tavalla tu levina vuosina toimittamalla näille tietoja, joita voidaan käyttää sellaisenaan ympäristöpolitiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa.
• informasjonsstøtte til framtidige politiske initiativer i Europa - i nær tilknytning til EUs handlingsplan for miljøet, som ble ut viklet i 1996-97 etter en gjennomgang av EUs femte handlingsprogram for miljø (5EAP),
• tietojen välittämiseen Euroopassa tehtävien poliittisten aloitteiden tukemiseksi — liittyy läheisesti Euroopan unionin ympäristötoimintasuunnitelmaan, jota kehitetään vuosina 1996—1997 Euroopan unionin viidennen ympäristötoimintasuunnitelman tarkistuksen yhteydessä (5EAP) ;
• teknisk støtte til Kommisjonen og med lemsstatene i gjennomføringen av rapporteringsdirektivet. ringsdirektivet.
• teknisen tuen toimittamiseen komissiolle ja jäsenvaltioille raporttien laatimista koskevan direktiivin soveltamisessa.
Eksempler på prioriteringsområder til støtte for EU- initiativer omfatter støtte til Eu ropakommisjonen og medlemsstatene som deltar i internasjonale konvensjoner osv., ar beid til støtte for en klimaendringspolitikk (C02 og andre drivhusgasser), forsuring, eu trofiering og bakkenært ozon, støtte til Kom misjonens politikk med hensyn til vann, støtte til NATURA 2000 og en naturreferansedatabase, støtte til IPPC-direktivet, til utviklingen av EUs nye politikk for avfallsforvaltning, utviklingen av de framtidige luftkvalitetsdirek-
Esimerkkejä Euroopan unionin aloitteita tukevista ensisijaisista toimista ovat tuki Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille, jotta ne voivat osallistua kansainvälisiin yleissopimuksiin jne.; ilmaston muutokseen liittyvään politiikkaan (hiilidioksidi ja muut kasvihuonekaasut), happamoitumiseen, rehevöitymiseen ja alailmakehän otsoniin liittyvän työn tukeminen; Euroopan yhteisön vesiin liittyvän politiikan tukeminen; NATURA 2000 -hankkeen ja luontoon liittyvän viitetietokannan tukeminen; IPPC-direktiivin, Euroopan unionin uuden jätehuoltopolitiikan kehittäminen, tulevien ilman laatua koskevien direktiivien kehittämi-
Full utbygging av EIONET vil fortsatt være en utfordring i 1997 og videre.
Eionetverkoston täysimittainen kehittäminen on edelleen haasteena vuonna 1997 ja siitä eteenpäin.
1997 blir også et år da direkte samarbeid med landene utenfor EØS vil bli gjennomført takket være finansiering over Europakommisjonens PHARE-pro-gram og eventuelt TACIS.
Vuonna 1997 järjestetään myös suoraa yhteistyötä muiden kuin keskuksen jäsen maiden kanssa Euroopan komission Phare-ohjelman sekä mahdollisesti myös Tacis-ohjel-man rahoituksen turvin.
Denne bistanden vil være viktig for at Miljøbyrået skal kunne nå et av sine viktigste mål i 1997, nemlig å utarbeide en oppdatering av Dobris-rapporten i tide for Ministerkonferansen i Århus i mai 1998.
Tuki on keskuksen kannalta tärkeä, sillä sen avulla keskus voi to teuttaa yhden sen vuoden 1997 tärkeimmistä tavoitteista: päivittää Dobris-arvioinnin ajoissa toukokuussa 1998 Arhusissa järjestettävää ministerikokousta varten.
Av avgjørende betydning i 1997 er også arbeidet med å utvikle EUs miljøtilstandsrapport for 1998.
Yksi keskuksen vuo den 1997 avaintehtäviä on myös vuoden 1998 Euroopan unionin ympäristön tilaa käsittelevän selonteon valmistelu.
Samarbeid med Det felles forskningssenter om aspekter i tilknytning til integrert miljøvurdering og med EUROSTAT om sosioøkonomiske aspekter vil være avgjørende for å hjelpe Miljøbyrået til å nå disse målene.
EYKn ja yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) välinen yhteistyö integroidussa ympäristön arvioinnissa sekä keskuksen ja Eurostatin välinen yhteistyö so siaalistaloudellisissa kysymyksissä ovat hyvin tärkeitä EYKn pyrkiessä tavoitteisiinsa.
tivene samt støtte til integreringen av miljøhensyn på alle politikkområder.
sen tukeminen; tuki ympäristöseikkojen huomioon ottamiseksi kaikilla politiikan osaalueilla.
Virksomheten vil skje i samarbeid med Eu ropakommisjonen og EUROSTAT.
EYK vastaa toiminnasta yhdessä Eu roopan komission ja Eurostatin kanssa.
Prioriteringen, særlig innenfor bistanden til medlemsstatene, er å støtte informasjonsutvekslingen om miljøet i Arktis og Middelhavsregionen.
Jäsen valtioiden tukemisen ensisijaisia toimia ovat arktisia alueita ja Välimeren aluetta koskevien tietojen vaihdon tukeminen.
EEAs budsjett for 1997 er på 16,7 MECU, som gir et driftsbudsjett på 8,35 MECU for ekspert støtte til virksomhet under de 59 prosjektene i arbeidsprogrammet for 1997.
EYKn vuoden 1997 talousarvio on 16,7 miljoonaa ecua, joista 8,350 miljoonaa ecua voi daan käyttää toiminnalliseen talousarvioon asiantuntija-avun palkkaamiseksi toimintaan, joka on määritelty vuoden 1997 työohjelman 59 hankkeessa.
8,35 MECU er avsatt til personalkostnader, infrastruktur, administrasjon, oversettelser, ekspertmøter osv. og gir rom for ytterligere noen ansettelser i viktige stillinger i 1997.
8,350 miljoonaa ecua on tarkoitettu muun muassa henkilöstöä, infrastruktuuria, hallintoa, käännöksiä ja asiantuntijatapaamisia varten, ja rahojen turvin EYKn kes keisiin tehtäviin voidaan palkata muutama uusi työtekijä vuonna 1997.
Driftsbudsjettet er fordelt på de 10 programområdene i arbeidsprogrammet. programmet.
Toiminnalliset määrärahat on jaettu työohjelman kymmenen ohjelma-alueen kesken.
EEA bruker en integrert tilnærming som best beskrives med rammeverket for DPSIR - en rekke med årsakssammenhenger fra drivkraft, via belastninger til tilstander og konsekvenser, som til slutt ender opp i tiltak (se vedlegg 9).
Vuodelta 1997 odotettuja avaintuotteita ja -palveluja ovat: monografiat maisemista, liikenteestä ja terveydestä, pohjavesistä, ravinteista ja juomavedestä; teemaraportit jätteistä ja luontoa koskevasta tietostrategiasta; ilman saastumisen yhdennetystä arvioinnista ja aavikoitumisesta.
De ti programområdene dekker i ulik grad alle trinnene i rekken.
Useita käsikirjoja ja ohjekirjoja julkaistaan.
I løpet av de første årene har Miljøbyrået sett at det er blitt gitt prioritet til belastninger, tilstander og konsekvenser.
Yhtä tärkeää EYKn ja Eionetverkoston tulevaisuuden kannalta on aihekeskusten katsauksien täydentäminen, EYKn perustamisasetuksen tarkistaminen ja toisen monivuotisen työohjelman 1998—2002 kehittäminen.
I de kommende årene vil det nok bli økende virksomhet på områdene drivkrefter og tiltak.
EYKn ja Eionet-verkoston toiminnassa vuonna 1997 keskitytään pääasiassa vuoden 1998 avaintuotteisiin: Euroopan ympäristöä käsitteleviin raportteihin ja en simmäiseen Euroopan ympäristöindikaattoreita käsittelevään kertomukseen.
Blant byråets nøkkelprodukter og -tjenester planlagt for 1997 er monografier om landskap, transport og helse, grunnvann, næringsstoffer og drikkevann, samt emnerapporter om avfall, informasjonsstrategi for naturen, integrert vurdering av luftforurensning, ørkenspredning osv.
EYKssa käytetään yhdennettyä lähestymistapaa, mikä näkyy parhaiten APTVV-kehyk-sessä; se on syy-seurausketju aiheuttajista paineiden, tilan ja vaikutusten kautta vastatoimiin (katso liite 9).
En rekke håndbøker og veiledninger vil bli utgitt.
Kaikki ketjun osat sisältyvät jossain määriin kuhunkin kymmeneen ohjelma-alueeseen.
Viktig for EEAs og EIONETs framtid er dessuten ferdigstillelsen av ETC-gjennomgangen, gjennomgangen av EEA-forordningen og utviklingen av det andre flerårige arbeidsprogrammet for perioden 1998-2002.
Keskuksen en simmäisinä toimintavuosina etusijalla ovat olleet paineet, tilat ja vaikutukset.
En stor del av virksomheten innen for EEA og EIONET i 1997 vil bli viet nøkkelproduktene for 1998, dvs. rapporter om Eu ropas miljø og den første rapporten om eu ropeiske miljøindikatorer.
Tulevien vuosien työssä painotetaan aiheuttajia ja vastatoimia. tatoimia.
Vedlegg
Liitteet
VEDLEGG 2: ØKONOMI
LIITE 1: EYK:N ORGANISAATIOKAAVIO
VEDLEGG 3: EEAs ETTÅRIGE ARBEIDSPROGRAM 1996
LIITE 3: EYK:N TYÖOHJELMA 1996
VEDLEGG 4: EEAs STYRE
LIITE 4: EYK:N JOHTOKUNTA
VEDLEGG 5: EEAs VITENSKAPELIGE KOMITÉ
LIITE 5: EYK:N TIETEELLINEN KOMITEA
VEDLEGG 6: EIONET — EUROPEISKE EMNESENTRE (ETC)
LIITE 6: EIONET — EUROOPAN AIHEKESKUKSET (ETC)
VEDLEGG 7: EIONET — NASJONALE KNUTEPUNKTER (NFP)
LIITE 7: EIONET — KANSALLISET TIETOKESKUKSET
VEDLEGG 8: EEAs PRODUKTER og TJENESTER i 1996
LIITE 8: EYK:N TUOTTEET JA PALVELUT VUONNA 1996
VEDLEGG 9: DPSIR-RAMMEN FOR RAPPORTERING OM MILJØSPØRSMÅL
LIITE 9: YMPÄRISTÖKYSYMYSTEN APTW-RAPORTOINTIKEHYS
VEDLEGG 10: EEAs OPPRETTELSESFORORDNING (EØF) nr. 1210/90
LIITE 10: NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:0 1210/90, ANNETTU 7 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1990
VEDLEGG 1: Organisasjonskart over EEA
LIITE 1 — EYK:n organisaatiokaavio
• Meldinger og institusjonelle/ offentlige saker
• Viestintä ja institutionaaliset/julkiset asiat
• Programmer og kontrakter, kvalitetskontroll
• Oikeudelliset asiakirjat ja kansainväliset sopimukset
• Informasjonsstrategi
• Yhteensovittaminen (Bryssel)
• Samordning (Brussel) • Sekretariat for styret og Den vitenskapelige
• Johtokunnan ja tieteelli sen komitean sihteeristö
ADMINISTR ASJON OG STØTTE-TJENESTER
HALLINTO JA TUKIPALVELUT
ANALYSER DG INTEGR-ERTE VURDERINGER
ANALYYSI JA YHDEN-NETTY ARVIOINTI
OVERVÅKNIG OG DATABASER
SEURANTA JA TIETO KANNAT
DRIFTSBASE OG INFRASTRUKTUR PUBLIKASJONER OG INFORMASJON
TOIMINNALLINEN PERUSTA JULKAISUT JA TIEDOTUS
• Medieorientert overvåking: luft og vann
• Mediakeskeinen seuranta: ilma ja vesi
• Informasjonsteknologi for EEA og EIONET
• EYK:n ja Eionetverkoston tietotekniikka
• Budsjett, finanser, kontrakter
• Talousarvio, rahoitus. sopimukset analyysi ja hyödyntäminen
• Analyse og utnyttelse av eksisterende informasjon
• Tietolähteiden luettelo, tietostandardit, -virrat ja
• Medieorientert overvåking: land, skog og natur
• Yhdennetty arviointi,
• Datakildekatalogen, datastandarder, dataflyt og -utveksling, utvikling av programvare
• Mediakeskeinen seuranta: maa, metsä ja luonto keskinäinen vaihto, ohjelmistojen ympäristöraportoinnin tukeminen
• Retningslinjer for nasjonale rapporter og
• Kuormituslähteiden seuranta
• Publikasjoner, informasjonsprodukter overvåking • Retningslinjer-støtte og EIONET vurderinger
• Ohjeet kansallisia raportteja ja arviointeja varten kehittäminen • Julkaisut, tietotuotteet • Seminaarit,
• Bruk av land og fjernmåling
• Seurannan ohjaus — Tuki ja Eionet
• Rapporterom tilstand og tendenser, monografier
• Maanpeite ja kaukokartoitus konferenssit, julkiset tilaisuudet, tiedon levittäminen
• Bibliotek, tilgang til databaser
• Skenaariot, välineet ja haasteet
På Miljøbyråets organisasjonskart er det 55 stillinger, 78 nasjonale eksperter og 3 konsulenter for å gjennomføre PHARE- programmet osv.
EYK:n organisaatiokaavioon sisältyy 55 virkaa, 7—8 kansallista asiantuntijaa, kolme Phare-ohjelman toteuttamiseen erikoistunutta neuvonantajaa jne.
I løpet av 1996 var 54 av de 55 stillingene besatt eller vedkommende var utpekt.
Vuonna 1996 viroista 54 oli täytetty tai viranhaltija nimitetty.
Ved utgangen av desember 1996 arbeidet 61 personer i Miljøbyrået, inkludert 1 daglig leder, 4 programansvarlige, 16 prosjektansvarlige, 10 støttepersonell, 14 sekretærer e.L, 7 nasjonale eksperter og 9 hjelpepersonell og annet eksternt personell.
Vuoden 1996 joulukuun lopussa EYK:ssa työskentelee 61 henkilöä, jotka olivat johtaja, 4 ohjelman johtajaa, 16 projektipäällikköä, 10 tukiviran haltijaa, 14 sihteeritason työntekijää jne., 7 kansallista asiantuntijaa sekä 9 avustajaa ja muuta keskuksen ulkopuolista henkilöstöä.
Nedenstående liste gir en oversikt over EEAs personell og fordelingen av oppgavene slik situasjonen var i slutten av 19%:
Seuraavassa luettelossa esitellään EYK:n henkilöstöä ja sen tehtäviä vuoden 1996 lopulla:
Domingo JIMENEZ-BELTRAN, daglig leder • Meldinger og institusjonelle forbindelser/offentlige anliggender: Ernst KLATTE, prosjektansvarlig • Programmer og kontrakter, kvalitetskontroll: Jytte KELDBORG, prosjektansvarlig • Juridiske instrumenter, internasjonale programmer og konvensjoner: José Luis SALAZAR, prosjektansvarlig • Informasjonsstrategi: David GEE, prosjektansvarlig • Samordning (Brussel): Josiane RIVIERE, prosjektansvarlig • Sekretariat for styret og Den vitenskapelige komité: Cécile DE ROOSE, saksbehandler
• Oikeudelliset asiakirjat, kansainväliset ohjelmat ja sopimukset: José tuis SALAZAR, projektipäällikkö
Overvåking av miljøtilstanden og databaser
Ympäristön tilan seuranta ja tietokannat
Gordon MCINES, programansvarlig
Gordon MCINNES, ohjelmanjohtaja
• Medieorientert overvåking 1 : Niels THYSSEN, prosjektansvarlig Gruppeleder, ETC/Vann og vassdrag
Mediakeskeinen seuranta 1 : Niels THYSSEN, projektipäällikkö Ryhmän edustaja, sisävesien aihekeskus
• Medieorientert overvåking: Evangelos PAPATHANASSIOU, nasjonal ekspert ETC/Miljøet i hav- og kystområder
Mediakeskeinen seuranta: Evangelos PAPATHANASSIOU, kansallinen asiantuntija Meri-ja rannikkoympäristön aihekeskus
• Medieorientert overvåking 2: Ulla PINBORG, prosjektansvarlig ETC/Naturvern, ETC/Datakildekatalog (lenke)
Mediakeskeinen seuranta 2: Ulla PINBORG, projektipäällikkö Luonnonsuojelun aihekeskus, tietolähteiden luettelon aihekeskus (linkki)
• Kildeorientert overvåking: André JOL, prosjektansvarlig ETC/Utslipp til luft
Lähdekeskeinen seuranta: André JOL, projektipäällikkö Ilmaan kohdistuvien päästöjen aihekeskus
• Retningslinjer for overvåking - støtte og EIONET: Anna-Rita GENTILE, prosjektansvarlig EIONET (Data), ETC/'Jordbunn
• Seurannan ohjaus — Tuki ja Eionet: Anna-Rita GENTILE, projektipäällikkö Eionet ¡Datai, maaperän aihekeskus
• Avfall: Anton AZKONA, nasjonal ekspert
• Jätteet: Anton AZKONA, kansallinen asiantuntija
• Luftkvalitet: Gabriel KIELLAND, nasjonal ekspert ETC/Luftkvalitet
Ilman laatu: Gabriel KIELLAND, kansallinen asiantuntija Ilman laadun aihekeskus
• ElONET-organisasjonen: Rudolf HERLITZE, nasjonal ekspert ETC/Bruk av land
Eionet-organisaatio: Rudolf HERLITZE, kansallinen asiantuntija Maanpeltteen aihekeskus
Jef MAES, programansvarlig • IT-aspektene ved EEA og EIONET: Organisering, samordning og ledelse: Hannu SAARENMAA, prosjektansvarlig • Datakildekatalog, datastandarder og -utveksling, utvikling av programvare: Sigfús BJARNASON, prosjektansvarlig
Järjestelmä- ja verkkohallinto 2: Jan BLIKI, virkailija
• System- og nettverksadministrasjon 1: Florus BOTH, saksbehandler • System- og nettverksadministrasjon 2: Jan BLIKI, saksbehandler • Publikasjoner og produkter, oversettelser: Tarja PORKKA, prosjektansvarlig
Julkaisut ja tuotteet, käännökset: Tarja PORKKA, projektipäällikkö
• Bibliotek, informasjonstjeneste: Albertus JANSEN, saksbehandler • Seminarer, konferanser, markedsføring av EEAs produkter og tjenester:
Kirjasto, tietopalvelu: Albertus JANSEN, virkailija
, prosjektansvarlig
Seminaarit, konferenssit, EYK:n tuotte den ja palvelujen markkinointi: projektipäällikkö
Integrert miljoprognose David STANNERS, programansvarlig
David STANNERS, ohjelman johtaja