pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er viktig å¤opprettholde årvåkenheten og kunne reagere raskt på nye utviklinger, som nye kjemiske grupper av psykoaktive stoffer som er identifisert i¤såkalte ”legal highs”.
Voidaan siis arvioida, että jokaista kuolemaan johtanutta yliannostusta kohti on 20–25 vähemmän kohtalokasta yliannostustapausta tai että niitä on Euroopan unionissa vuosittain pyöreästi 150 000.
Et eksempel er aminoindaner (metylendioksyaminoindan, MDAI) og syntetiske kokainderivater (som fluortropakokain).
Nyt vähemmän kohtalokkaiden yliannostusten tiedetään kuitenkin voivan aiheuttaa merkittäviä terveydellisiä vahinkoja.
EONN overvåker tilgjengeligheten og mulige helseeffekter av disse stoffene.
Tämänhetkiset toimenpiteet eivät ole riittäviä.
raskt vil se hvilket potensial som ligger i¤stoffer som kan kjøpes billig i¤store kvanta, som i¤framtiden lett vil kunne framstilles syntetisk og som vil være attraktive alternativer til kontrollerte stoffer.
”Lailliset huumeet”: jatkuva haaste huumevalvonnalle ja torjuntatoimille painostuksen alla. EMCDDA on yhteistyössä Europolin ja Euroopan lääkeviraston kanssa tehnyt töitä sen eteen, että se voi toimittaa luotettavaa ja perinpohjaista tietoa oikeaaikaisesti.
Å¤”skreddersy” et narkotisk stoff til erstatning for et kontrollert rusmiddel er ikke noe nytt.
Tällä nopeasti kehittyvällä alalla tarve lisätä Euroopan valmiuksia kehityksen ennakoivaa seurantaa varten kasvaa koko ajan.
Tidligere ble ”designerdop” produsert illegalt og markedsført direkte på det illegale markedet.
Vakiintuneen lähdeaineiston puute on tässä tehtävässä ongelmallista.
Det som er nytt i¤dag, er at vi ser et samspill mellom det ulovlige og det lovlige markedet, der kjemikalier kjøpes lovlig, men så selges som erstatninger for illegale psykoaktive stoffer.
Valvontastrategioiden osalta se tapa, jolla näitä tuotteita valmistetaan ja markkinoidaan, on vahva osoitus siitä, että tehokkaat toimenpiteet edellyttävät Euroopan tasoista toimintaa kansallisten aloitteiden tukemiseksi.
Eksempelet mefedron viser hvordan EU-medlemsstatene kan komme under kraftig press fra media og offentligheten for å¤respondere raskt på en potensiell ny trussel.
Uusien psykoaktiivisten aineiden määrittämiseen ja niihin reagoimiseen tähtäävät pyrkimykset pärjäävät varsin heikosti taistelussa kehittyneiden, innovatiivisten ja alati muuttuvien huumemarkkinoiden kanssa.
I¤tett samarbeid med Europol og Det europeiske legemiddelkontor (EMEA) har EONN arbeidet for å¤framskaffe aktuell informasjon som er pålitelig og veloverveid.
Markkinoilla kehitetään aktiivisesti uusia tuotteita ja markkinointistrategioita.
Fordi alt skjer så raskt, er det desto viktigere å¤styrke Europas kapasitet til å¤overvåke utviklingen proaktivt og spesielt teste og identifisere den kjemiske sammensetningen av produktblandingene samt vurdere deres potensielle innvirkning på folkehelsen. Her er det et problem at det ikke finnes standard referansematerialer.
Vuosi 2009 oli ennätysten vuosi Euroopan varhaisen varoituksen järjestelmässä: Euroopassa määritettiin 24 uutta synteettistä huumetta.
Når det gjelder kontrollstrategier, innebærer den måten disse produktene framstilles og markedsføres på, at innsatsen ikke er effektiv om ikke nasjonale initiativer har støtte i¤handling på europisk plan.
Näihin kuului synteettisiä katinoneja ja synteettisiä kannabinoideja sekä uusia kokaiinin ja amfetamiinin kaltaisia synteettisiä johdannaisia.
Organisert kriminalitet har innsett potensialet inye syntetiske stoffer
Usein Internetiin ilmestyy saman tien uusia verkkokauppoja, jotka myyvät korvaavia päihteitä.
Det er mange faktorer som gjør det komplisert å¤innføre lovgivning som regulerer disse stoffene.
Uusia aineita koskevien lakien säätäminen on mutkikasta monista syistä.
En del medlemsstater har vedtatt en generell lovgivning som omfatter stoffer i¤samme kjemiske gruppe.
Joissakin jäsenvaltioissa on lakeja, jotka kattavat saman kemiallisen ryhmän aineet.
Det er bare noen land som har mulighet for å¤gjøre det på denne måten, og slik lovgivning kan være vanskelig å¤omsette i¤praksis.
Tämä laillinen vaihtoehto on käytössä vain muutamissa maissa, ja sen toteuttaminen käytännössä voi olla vaikeaa.
Andre problemer kan skyldes at en del av disse stoffene kan ha legitime ikke-medisinske bruksområder, selges for tilsynelatende legitime formål eller brukes i¤legemiddelindustrien for forsknings- og utviklingsformål.
Lisävaikeuksia syntyy sen vuoksi, että joillakin näistä aineista voi olla laillisia, muita kuin lääkinnällisiä käyttötarkoituksia. Niitä voidaan myydä oletettavasti laillisiin tarkoituksiin tai käyttää lääketeollisuudessa tutkimus- ja kehitystarkoituksiin.
Når det er sagt, vil selv ikke godt utformede kontrolltiltak løse alle problemer på dette området, og det er fare for at de til og med kan lette den uønskede overgangen fra et overveiende nettbasert marked for ”legal highs” til et marked som involverer organisert kriminalitet.
Niinpä edes hyvin valmistelluilla sääntelytoimilla ei välttämättä saada ratkaistua kaikkia ongelmia tällä saralla, ja on myös olemassa vaara, että toimet vauhdittavat aineiden ei-toivottua siirtymistä pääasiassa verkkokauppojen ”laillisten huumeiden” markkinoilta niille markkinoille, joita pyörittää järjestäytynyt rikollisuus.
Katinonbaserte rusmidler, som f.eks. mefedron, metylon og MDPV, har dukket opp på det illegale markedet og selges der som erstatninger for kokain, ecstasy og amfetamin, eventuelt som det de er.
Katinonipäihteet, kuten mefedroni, metyloni ja MDPV, ovat kaikki olleet laittomilla markkinoilla, missä niitä myytiin kokaiinin, ekstaasin ja amfetamiinin korvikkeina tai omilla nimillään.
Europol rapporterer at en rekke store illegale anlegg for produksjon av ecstasy drev tablettering av mefedron, og over 20 europeiske land rapporterte funn av dette stoffet i¤beslag.
Europol on todennut, että monta suurta laitonta ekstaasintuotantopaikkaa, joissa havaittiin tehtävän mefedronitabletteja, on suljettu ja että yli 20 Euroopan maata on ilmoittanut löytäneensä ainetta takavarikkojen yhteydessä.
Det er vanskelig å¤forutsi i¤hvilken grad nye syntetiske stoffer vil dominere Europas framtidige illegale narkotikamarked.
On vaikea ennakoida, ovatko uudet synteettiset huumeet joskus pääosassa laittomien huumeiden markkinoilla Euroopassa.
Det er imidlertid sannsynlig at kriminelle organisasjoner
Tällaiset aineet ovat houkuttelevia vaihtoehtoja säännellyille huumeille.
USA har et gammelt narkotikaproblem, og utviklingen på dette markedet har av og til hatt implikasjoner for Europa.
On syytä pysytellä valppaana, ja uusiin kehityskulkuihin on reagoitava nopeasti.
Nå er misbruk av reseptpliktige legemidler, særlig opioider som OxyContin, et stort problem for amerikansk narkotikapolitikk.
Tämä koskee esimerkiksi ”laillisiksi huumeiksi” määriteltyjen tuotteiden piiristä löytyvien psykoaktiivisten aineiden uusia kemiallisia ryhmiä.
I¤Europa har ikke misbruk av reseptpliktige legemidler vært betraktet som noe stort problem, annet enn av opioidpreparater som brukes i¤substitusjonsbehandling.
Tästä hyvä esimerkki ovat aminoindaanit (metyleenidioksiaminoindaani, MDAI) ja synteettiset kokaiinijohdannaiset (kuten fluorotropakokaiini).
Dette skyldes delvis regelverk og forskrivningspraksis, som er annerledes enn i¤USA.
Kun mefedronin vastaiset toimet aloitettiin vuonna 2010, aine oli edelleen harvinainen, mutta muita senkaltaisia aineita on alettu löytää yhä useammin.
Misbrukspotensialet er også en faktor som tas i¤betraktning av det europeiske systemet for legemiddelovervåking, som er underlagt Det europeiske legemiddelkontor.
Varhaisen varoituksen järjestelmään on saatu myös ensimmäiset ilmoitukset käyttäjistä, joille aine on aiheuttanut ongelmia.
I¤problemstillinger som gjelder legemiddelmisbruk, foregår arbeidet i¤samarbeid med EONN.
EMCDDA seuraa näiden aineiden saatavuutta ja mahdollisia terveysvaikutuksia.
Spredningen av falske legemidler, som framstilles og selges i¤stedet for lovlige produkter, er et økende problem.
Aiemmin design-huumeita tuotettiin ja markkinoitiin laittomasti suoraan laittomilla markkinoilla.
I¤2009 mottok systemet for tidlig varsling rapporter om stoffer som var basert på små forandringer i¤den kjemiske strukturen i¤legemidler med kjent misbrukspotensial.
Vuonna 2009 varhaisen varoituksen järjestelmään tuli ilmoituksia aineista, joiden kemiallista rakennetta oli muutettu vain hieman sellaisiin lääkkeisiin nähden, joiden väärinkäyttö on tunnetusti mahdollista.
Framveksten av nye designlegemidler vil bli en uvelkommen tilvekst til oppgaven med å¤sikre at reseptpliktige legemidler ikke kommer ut på det illegale markedet og misbrukes.
Uusien designlääkkeiden yleistyminen kuormittaisi niitä ponnisteluita, joiden avulla varmistetaan, ettei reseptilääkkeitä jaeta eteenpäin ja käytetä väärin.
Det er også et eksempel på hvordan innovasjon i¤det illegale markedet krever at legemiddellovgivning og regelverkene for kontroll med legemidler og narkotika må være solide og samkjørte.
Se on myös toinen esimerkki siitä, miten laittomilla markkinoilla tehtävät innovaatiot vaativat lääketeollisuudelta ja päihteitä valvovalta sääntelyjärjestelmältä tehokkaita ja yhteisiä vastatoimenpiteitä.
Dette er mer en potensiell trussel enn et umiddelbart problem, men fordi utviklingen på dette området skjer i¤en så rasende fart, er det viktig å¤foregripe framtidige utfordringer.
Tämä asia on ennemminkin mahdollinen uhka kuin välitön ongelma, mutta koska tämä ala kehittyy hyvin nopeasti, on tärkeää ennakoida tulevia haasteita hyvissä ajoin.
Antydningen om at vi i¤framtiden vil få stadig flere nye stoffer basert på eksisterende legemidler, men som er beregnet på ikke-terapeutisk bruk, gir særlig grunn til bekymring.
Tulevaisuudessa kohtaamme yhä enemmän uusia huumeita, jotka perustuvat olemassa oleviin lääkevalmisteisiin mutta jotka on tarkoitettu muihin kuin lääkinnällisiin tarkoituksiin.
Innledning om å¤unngå unødvendig dobbeltarbeid med eksisterende internasjonale overvåkingssystemer, inklusive systemer som drives av organisasjonene i¤FN-systemet eller av regionale organer, som EONN.
Johdanto huomioon ottaen päätöslauselmassa korostettiin tiedonkeruutyökalujen ja mekanismien kehittämistä, jotta huumeongelmasta voidaan saada luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa.
Overvåking og evaluering av narkotikastrategier og handlingsplaner er sentrale oppgaver både på nasjonalt og internasjonalt plan.
Huumausaineita koskevien strategioiden ja toimintasuunnitelmien seuranta ja arviointi on tärkeä aihe niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla.
I¤dette kapittelet rapporteres det om et nytt overvåkingssystem som er under oppbygging i¤FN, og om de første resultatene av gjennomføringen av EUs nye handlingsplan mot narkotika.
Tässä luvussa käsitellään viimeaikaisia kehityskulkuja tällä alalla, esimerkiksi YK:n kehittämää uutta valvontajärjestelmää ja ensimmäisiä tuloksia EU:n uuden huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman toteuttamisesta.
Videre beskrives en del av resultatene av evalueringen av narkotikapolitikken og vanskene i¤forbindelse med den periodiske evalueringen og revideringen av narkotikapolitikken som de fleste EU-medlemsstatene har vedtatt.
Luvussa kuvataan joidenkin saavutusten lisäksi myös huumepolitiikan arvioinnin vaativuutta koskevia hankaluuksia sekä uusintakierroksia, jotka useimmat EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet.
Med FNs nye verktøy for innsamling av data vil det årlige rapporteringsskjemaet ARQ (Annual Reporting Questionnaire), et overvåkingsverktøy knyttet opp mot FN-konvensjonene om narkotikakontroll, bli slått sammen med et nytt sett av spørsmål relatert til den nye politiske erklæringen og handlingsplanen.
YK:n uudessa tietojenkeruutyökalussa yhdistyvät vuosittainen raportointikysely (Annual Reporting Questionnaire, ARQ), YK:n huumausaineiden valvontaa koskeviin sopimuksiin liittyvä seurantatyökalu sekä uusi kysymyssarja, joka on laadittu hiljattain hyväksytyn poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelmien puitteissa.
Det nye spørreskjemaet skal vedtas på CNDs sesjon i¤2011, og den første runden for datainnsamling vil bli gjennomført like etter.
Uusi kyselylomake on määrä hyväksyä CND:n vuoden 2011 istunnon aikana, ja ensimmäinen aineistonkeruukierros tehdään pian sen jälkeen.
Lisboa-traktaten og narkotikatiltak
EU:n huumausainestrategia ja toimintasuunnitelma
Kapittelet ser videre på hvordan landene i¤Europa bruker forskjellige tilnærminger for å¤skille mellom ulike narkotiske stoffer.
Luvussa tarkastellaan myös erilaisia Euroopassa käytettyjä lainsäädännöllisiä lähestymistapoja huumeiden luokittelussa.
Det omfatter bruk av en lang rekke lover, forskjellige ordninger for å¤klassifisere narkotiske stoffer, eller det kan være opp til påtalemyndighetens eller domstolens skjønn.
Näitä ovat erilaiset lait, huumeiden luokittelumallit sekä syyttäjien tai tuomareiden harkintavalta.
Et annet skille gjelder grensene for hvilke kvanta som aksepteres for besittelse til eget bruk, og hvilke kvanta som betraktes som illegal handel med narkotika. Kapittelet beskriver også nye data og trender for narkotikarelaterte offentlige utgifter og narkotikarelatert forskning i¤Europa.
Toinen tapa tehdä ero on määrittää rajaarvot, joiden perusteella henkilökohtainen käyttö erotetaan huumeiden kaupittelurikoksista.
Politisk utvikling internasjonalt og iEU
Kansainvälisten ja EU:n toimintalinjojen kehitys
Overvåking av FNs politiske erklæring og handlingsplan
YK:n poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman seuranta
Handel med illegale rusmidler kommer inn under området med frihet, sikkerhet og rettferdighet (artikkel 83), som fastsetter at det skal innføres minsteregler med hensyn til definisjonen av straffbare handlinger og straffesanksjoner.
EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman (2009–2012) ensimmäisen vuoden aikana toteutettiin monenlaisia toimenpiteitä.
Traktaten åpner for opprettelse av en europeisk påtalemyndighet, med mulighet for å¤utvide dens myndighet til også å¤omfatte alvorlig kriminalitet med forgreninger over landegrensene (artikkel 86).
Puheenjohtajavaltiot Tšekki ja Ruotsi tukivat toimintasuunnitelman toimeenpanoa hyväksymällä kolme neuvoston päätelmää.
Dette kan innebære at narkotikasmugling i¤visse tilfeller kan påtales på EU-plan.
Kolmannessa päätelmässä käsiteltiin laittomia huumeita koskevien tutkimusvalmiuksien vahvistamista Euroopan unionissa.
På sesjonen i¤FNs narkotikakommisjon (CND) i¤2009 vedtok FNs medlemsstater en ny politisk erklæring og handlingsplan for å¤bekjempe narkotikaproblemene i¤verden (EONN, 2009a).
Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiot hyväksyivät YK:n uuden poliittisen julistuksen ja maailmanlaajuisen huumeongelman torjumiseen tarkoitetun toimintasuunnitelman YK:n huumausainetoimikunnan (CND:n) vuoden 2009 istunnon aikana (EMCDDA, 2009a).
De vedtok også en resolusjon (52/12) for å¤forbedre datainnsamling, rapportering og analyse med sikte på å¤overvåke gjennomføringen av disse nye narkotikapolitiske dokumentene.
Jäsenvaltiot hyväksyivät myös päätöslauselman (52/12), jonka avulla parannetaan tiedonkeruuta, raportointia ja analysointia edellä mainittujen uusien huumausainepoliittisten asiakirjojen toimeenpanon seuraamiseksi.
Som tidligere har Den europeiske union myndighet til å¤bidra til medlemsstatenes innsats for å¤redusere narkotikarelaterte helseskader, også gjennom opplysningsarbeid og forebyggende tiltak.
Euroopan komissio julkisti 25. lokakuuta 2004 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS toimeenpanoa koskevan raportin.
I¤henhold til den nye artikkelen om folkehelse har Europakommisjonen anledning til å¤ta initiativ, i¤nært samarbeid med medlemsstatene, til å¤fastsette retningslinjer og indikatorer, organisere utveksling av beste praksis og forberede nødvendige elementer for periodisk overvåking og evaluering.
Puitepäätöksessä vahvistettiin vähimmäisnormit huumausaineiden kauppaa koskevista rikoksista ja rangaistuksista.
(1) For ytterligere opplysninger, se Lisboa-traktaten på Europa-nettstedet.
Komissio katsoi, että vaikka puitepäätös olikin ensimmäinen askel huumausaineiden kaupan vastaiseen yhteiseen lähestymistapaan, se ei ole
Høyt på listen over hensyn som måtte tas, var behovet for bedre rapportering til FN fra medlemsstatenes side, og målet
Poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelmien edellisessä 10-vuotisarvioinnissa esiintyneet ongelmat
Kapittel 1: Politikk og lovgivning
1 yhtenäistää ja uudistaa sen toimielimiä(
EUs narkotikastrategi og handlingsplan plattform for meningsutveksling, eller skulle det være et formelt rådgivningsorgan for Kommisjonen?
Tämä voi mahdollisesti johtaa siihen, että tietyistä huumausaineen salakuljetusrikoksista voitaisiin nostaa syyte EU:n tasolla.
Et annet tiltak som tar sikte på å¤involvere og mobilisere sivilsamfunnet, er Europakommisjonens European Action on Drugs.
Toinen toimi, jonka tavoitteena on kansalaisyhteiskunnan mukaan ottaminen ja aktivoiminen, on Euroopan komission Euroopan huumefoorumi.
Dette prosjektet oppfordrer myndigheter, institusjoner, organisasjoner, NGOer, næringsliv og privatpersoner til å¤forplikte seg til bestemte tiltak på rusfeltet.
Hankkeessa viranomaisia, toimielimiä, yhdistyksiä, kansalaisjärjestöjä, yrityksiä ja yksityishenkilöitä pyydetään sitoutumaan tiettyyn toimenpiteeseen huumausaineiden vastaisessa taistelussa.
Hensikten er å¤gi sivilsamfunnet en plattform som vil øke bevisstheten omkring narkotika og risikoene ved narkotikabruk samt fremme dialog og utveksling av beste praksis.
Tällä tavoin hankkeen on määrä luoda kansalaisyhteiskunnalle keino kasvattaa tietoisuutta huumeista ja niihin liittyvistä riskeistä sekä edistää vuoropuhelua ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa.
I¤begynnelsen av mars 2010 hadde om lag 640¤søkere registrert seg.
Noin 640 hakijaa oli rekisteröinyt sitoumuksensa vuoden 2010 maaliskuun alkuun mennessä.
En rekke tiltak ble iverksatt i¤løpet av det første året etter at EUs nye handlingsplan mot narkotika (2009–12) ble vedtatt.
Lissabonin sopimuksessa käsitellään myös kansanterveyttä, ja kuten aiemminkin, siinä valtuutetaan Euroopan unioni täydentämään jäsenvaltioiden toimia, joiden tavoitteena on ”huumausaineiden aiheuttamien terveyshaittojen vähentämiseen tähtäävä toiminta, johon kuuluu tiedotus- ja ehkäisemistoimia”.
Tsjekkia og Sverige hadde formannskapet i¤Den europeiske union og støttet gjennomføringen av handlingsplanen ved å¤vedta rådskonklusjoner, én som tok sikte på å¤få utviklet nøkkelindikatorer for narkotikamarkedene, for narkotikarelatert kriminalitet og tilbudsreduksjon, en annen med sikte på utveksling av god praksis, retningslinjer og kvalitetsstandarder for generell forebygging, så vel som en tredje som tok sikte på å¤styrke Den europeiske unions forskningskapasitet angående illegale rusmidler.
Kansanterveyttä koskevan uuden artiklan myötä Euroopan komissio voi tehdä aloitteita tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjeistusten ja indikaattorien laatimiseksi ja parhaiden käytäntöjen vaihdon järjestämiseksi sekä valmistella jaksoittaisessa seurannassa ja arvioinnissa tarvittavia elementtejä. Tämä on omiaan lujittamaan komission ja EMCDDA:n näillä aloilla tekemää työtä.
Mobilisering av sivilsamfunnet skal også være et av hovedprinsippene i¤EUs neste narkotikastrategi¤(4).
Kansalaisyhteiskunnan aktivoimisen pitäisi olla myös yksi keskeisistä periaatteista EU:n seuraavassa huumausainestrategiassa(4).
Dette ble slått fast i¤Stockholm-programmet og vedtatt av Det europeiske råd.
Tämä mainittiin Eurooppaneuvoston hyväksymässä Tukholman ohjelmassa.
Stockholm-programmet setter rammer for EUs tiltak i¤spørsmål om statsborgerskap, rettferdighet, sikkerhet, asyl og innvandring for et område med frihet, sikkerhet og rettferdighet for årene 2010–14.
Ohjelma tarjoaa puitteet EU:n toimille, jotka koskevat kansalaisuuteen, oikeuteen, turvallisuuteen, turvapaikanhakuun ja maahanmuuttoon liittyviä kysymyksiä oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen perustuvalla alueella vuosina 2010–2014.
Nasjonale narkotikastrategier
Kansalliset huumausainestrategiat
Utvikling iden senere tid
Uudet suuntaukset
Narkotikastrategier og handlingsplaner utgjør nå de sentrale dokumentene i¤nasjonal narkotikapolitikk i¤Europa.
Huumausainestrategiat ja -toimintasuunnitelmat ovat nyt keskeisiä kansallisen huumausainepolitiikan työvälineitä Euroopassa.
Nesten alle de 30 landene som EONN overvåker, har vedtatt slike dokumenter og reviderer dem med jevne mellomrom.
Miltei kaikissa EMCDDA:n seuraamissa 30 maassa on hyväksytty tällaisia asiakirjoja, joita maat myös määräajoin uudistavat.
I¤2009 ble nye narkotikastrategier eller handlingsplaner vedtatt av sju europeiske stater (se tabell 1), og i¤begynnelsen av 2010 hadde tolv andre begynt å¤utarbeide nasjonale narkotikapolitiske dokumenter (5).
Vuonna 2009 seitsemän Euroopan maata hyväksyi uusia huumausainestrategioita tai -toimintasuunnitelmia (katso taulukko 1), ja 12 muussa maassa vuoden 20 10 alkupuolella laadittiin uusia kansallista huumausainepolitiikkaa koskevia asiakirjoja(5).
Kommisjonen har også publisert et arbeidsdokument som beskriver hvilke ordninger som finnes i¤Den europeiske union for å¤påvise, overvåke og iverksette tiltak mot nye trender, samt foreslår retningslinjer for arbeidet framover (2).
myös tulevaisuuden työtä koskevia ehdotuksia(2).
I¤tillegg ble det lansert et nytt prosjekt for å¤støtte gjennomføringen av et unionsomfattende system for kriminalteknisk profilering av syntetiske stoffer¤(3).
Lisäksi käynnistettiin uusi hanke, jonka tavoitteena on tukea EU:n laajuisen, synteettisten huumeiden rikosteknistä profilointia koskevan järjestelmän toteuttamista(3).
Dette vil gi et slags ”fingeravtrykk” for hvert stoff og dermed bidra til å¤spore produsenter og kartlegge distribusjonskanaler.
Kun huumausaineista saadaan määritettyä eräänlainen sormenjälki, rikosteknisen profiloinnin avulla voidaan jäljittää valmistajia ja kartoittaa huumeiden jakelukanavia.
Andre aktiviteter som Kommisjonen har igangsatt når det gjelder samarbeidet med det sivile samfunn og narkotikarelatert forskning, er beskrevet senere i¤dette kapittelet.
Muita komission toimia, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä ja huumetutkimusta, kuvataan jäljempänä tässä luvussa.
Den første omfattende framdriftsrapporten om gjennomføringen av EUs inneværende handlingsplan mot narkotika (2009–12) vil bli publisert i¤slutten av 2010.
Ensimmäinen kattava arviointi EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman (2009–2012) toteuttamisen edistymisestä julkaistaan loppuvuodesta 2010.
SEC (2009) 1090 final.13405/09 CORDROGUE 63.De to andre hovedprinsippene er: bedret samarbeid med tredjestater samt styrket forskning og informasjon.Tsjekkia, Estland, Italia, Latvia, Litauen, Luxembourg, Nederland, Polen, Portugal, Romania, Slovenia, Tyrkia.Med “nasjonale narkotikapolitiske dokumenter” menes ethvert offisielt dokument godkjent av en regjering, som definerer generelle prinsipper og konkrete intervensjoner eller mål på narkotikaområdet, enten det offisielt betegnes som narkotikastrategi, handlingsplan, program eller annet strategidokument.
Europa-lehdistötiedote MEMO/09/548.SEK(2009) 1090 lopullinen.13405/09 CORDROGUE 63.Yhteistyön edistäminen kolmansien maiden kanssa sekä tutkimuksen ja tiedotuksen parantaminen olivat kaksi muuta pääperiaatetta.Alankomaat, Italia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Puola, Romania, Slovenia, Tšekki, Turkki ja Viro.
Tabell 1: Narkotikapolitisk dokument vedtatt i 2009
Taulukko 1: Vuonna 2009 hyväksytyt huumausainepoliittiset asiakirjat
Navn på strategidokumentet
Politiikka-asiakirjan nimi
Supplert med en handlingsplan (2009–13)
Täydennetään toimintasuunnitelmalla (2009–2013)
Nasjonal narkotikastrategi – overgangsdokument
Kansallinen huumausainestrategia – väliaikainen
Vil bli erstattet av en strategi for rusmiddelmisbruk som også omfatter alkohol
Korvataan päihteiden väärinkäyttöä koskevalla strategialla, joka sisältää myös alkoholin.
Nasjonal narkotikastrategi
Kansallinen huumausainestrategia
Supplert av en handlingsplan (2009–12)
Täydennetään toimintasuunnitelmalla (2009–2012)
Vil bli supplert med handlingsplaner
Täydennetään toimintasuunnitelmilla
Nasjonal strategi for håndtering av narkotikaproblemet
Kansallinen huumeongelman torjuntastrategia
Vil bli supplert med handlingsplaner
Kansallinen huumausaineiden vastainen strategia
Annen handlingsplan til den nasjonale strategien for 2006–12
Toinen vuosien 2006–2012 kansallisen strategian alainen toimintasuunnitelma
Handlingsplan for bekjempelse av narkotikamisbruk
Toimintasuunnitelma huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi
Nasjonale kontaktpunkter iReitox-nettet.
Reitoxin kansalliset yhteyspisteet.
Forbindelser mellom narkotika- og alkoholstrategier i¤antall europeiske land som har en gyldig nasjonal narkotikastrategi eller handlingsplan.
Viimeistään uudistustyö on aloitettava useita kuukausia ennen asiakirjan voimassaolon päättymistä.
Bruken av flere rusmidler — blandingsbruk — er utbredt blant narkotikabrukere i¤Europa, og nærmest all blandingsbruk omfatter bruk av alkohol (EONN, 2009d).
Useat maat ovat hiljattain ilmoittaneet, että niiden kansallista huumausainepolitiikkaa koskevien asiakirjojen uudistaminen viivästyy(6).
Fagfolk innen forebygging, behandling, skadereduksjon og sosial reintegrasjon vet godt at narkotika- og alkoholproblemer gjerne er overlappende, og har arbeidet for å¤finne praktiske løsninger som griper fatt i¤begge problemstillingene samtidig. På strateginivå synes situasjonen ikke å¤være like klar (Muscat, 2008).
Viisi maata, joiden huumausainestrategian tai -toimintasuunnitelman voimassaoloaika päättyi joulukuussa 2008, hyväksyivät uudet asiakirjat vasta vuotta myöhemmin (Italia, Latvia, Liettua, Portugali ja Romania).
Å¤oppdatere et narkotikapolitisk dokument er en kompleks prosess som består av en rekke trinn.
Lisäksi joukko maita, joiden poliittisten asiakirjojen voimassaolo päättyi vuonna 2009, ei uudistanut niitä kyseisen vuoden aikana.
Det første trinnet er sluttevalueringen av den eksisterende eller nylig utløpte strategien eller handlingsplanen (7).
Ensimmäistä kertaa 1990-luvun puolivälin jälkeen Euroopassa on nyt vähemmän maita, joissa on voimassa oleva kansallinen huumausainestrategia tai -toimintaohjelma.
I¤utviklingsfasen av den nye politikken blir dessuten aktørene, og noen ganger offentligheten, også konsultert.
Euroopan unioni ja monet Euroopan maat ovat viime aikoina joutuneet arvioimaan olemassa olevaa poliittista asiakirjaa rinnan sen seuraavan version luonnoksen kanssa.
Ettersom narkotikastrategier og handlingsplaner skal fastsette rollefordelingen for en rekke statlige organer, må utkastene vanligvis passere en rekke forskjellige ministerier.
Koska tilanne todennäköisesti toistuu lähivuosina, on esitetty joitakin ehdotuksia, joiden avulla asiassa voitaisiin toimia vastedes toisin.
Til slutt må strategidokumentene godkjennes av regjeringen eller nasjonalforsamlingen.
Erään ehdotuksen mukaan kahden peräkkäisen suunnitelman tai strategian välissä voitaisiin pitää siirtymävuosi, jonka aikana edelliset asiakirjat ja toimet arvioidaan ja politiikkaa uudistetaan.
Nyere rapporter tilsier at hele denne prosessen kan ta mellom seks måneder og to år.
Huumausaine- ja alkoholistrategioiden väliset yhteydet
Og nasjonale narkotikapolitiske dokumenter har vanligvis en tidsramme på fire til åtte år.
Useiden päihteiden käyttö – sekakäyttö – on varsin yleistä eurooppalaisten huumeidenkäyttäjien keskuudessa.
For ikke å¤bli forsinket kan oppdateringsprosessen dermed måtte begynne omtrent halvveis i¤programperioden, eller i¤hvert fall flere måneder før utløpet av det eksisterende dokumentet.
Lähes kaikkiin sekakäytön tapoihin kuuluu alkoholi (EMCDDA, 2009d).
Men sluttevalueringen kan ikke gjøres før perioden som strategien eller handlingsplanen dekker er omme, eventuelt til og med enda senere, når det er mulig å¤vurdere effekten av den med epidemiologiske og andre data.
Päihteidenkäytön ehkäisemisen, hoidon, haittojen vähentämisen ja sosiaalisen kuntoutuksen parissa työskenteleville ammattilaisille huume- ja alkoholiongelmien välinen yhteys on tuttua. He ponnistelevatkin sellaisten käytännön ratkaisujen
Det er ikke mulig å¤se om utviklingen går i¤retning av den ene eller andre modellen.
Huumausainepoliittisten asiakirjojen uudistaminen on monimutkainen prosessi, jossa on monta vaihetta.
Selv om mange land nå synes å¤vedta en alkoholstrategi (Europakommisjonen, 2009b) i¤tillegg til narkotikastrategien, har andre land utvidet dekningsområdet for sitt narkotikapolitiske dokument.
Ensinnäkin on tehtävä voimassa olevan tai hiljattain päättyneen strategian tai toimintasuunnitelman loppuarviointi(7).
Et eksempel her er Irlands beslutning om å¤innlemme alkohol i¤en ny strategi mot rusmiddelmisbruk.
Sidosryhmiä ja joskus myös suurta yleisöä on kuultava uuden politiikan kehitysvaiheessa.
Grunnene til å¤ha separate strategier kan være et behov for å¤gripe særskilt fatt i¤alkoholrelaterte problemer, som ofte er av et helt annet omfang enn problemene i¤forbindelse med illegale rusmidler, eller ganske enkelt fordi noen rusmidler er lovlige, andre ulovlige.
Koska huumausainestrategiat ja -toimintasuunnitelmat koskettavat monia eri hallinnonaloja, niiden laatimiseen kuuluu yleensä eri versioiden toimittaminen ministeriöihin lausuntokierrokselle.
Den europeiske union og flere europeiske land har nylig stått overfor utfordringen med å¤skulle foreta sluttevalueringen av et eksisterende strategidokument og utarbeide et nytt omtrent på samme tid.
Lopuksi hallituksen tai eduskunnan on hyväksyttävä kyseiset asiakirjat.
I¤og med at denne situasjonen nok vil kunne oppstå igjen i¤årene framover, har det framkommet en del forslag til hvordan dette kan gjøres bedre i¤framtiden.
Viimeaikaisten raporttien perusteella vaikuttaa siltä, että koko prosessi kestää vähintään kuusi kuukautta ja enintään kaksi vuotta.
En mulighet er å¤legge inn et overgangsår mellom to påfølgende planer eller strategier, med sikte på å¤evaluere det som er gjort, og se på hvordan politikken kan fornyes.
Tämän perusteella osin kansallisten huumausaineita koskevien poliittisten asiakirjojen aikajänne vaihtelee yleensä
Kapittel 1: Politikk og lovgivning
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa
Offentlige utgifter og samfunnskostnader
Politiikan tasolla tilanne vaikuttaa kuitenkin monimutkaisemmalta (Muscat, 2008).
Motsatt vil omfanget av alkoholbruk blant brukere av illegale rusmidler eller behovet for å¤ha en folkehelsepolitisk tilnærming som fokuserer på livsstil og atferd og ikke på det enkelte rusmiddel, være et argument for kombinerte strategier.
Nykyään Euroopan maiden suorittamasta kansallisten huumausainestrategioiden tai toimintasuunnitelmien arvioinnista on tullut yleinen käytäntö.
Disse motstridende hensynene har vært bakgrunnen for at enkelte land har utviklet pragmatiske løsninger der separate narkotika- og alkoholstrategier knyttes sammen i¤en overordnet folkehelsestrategi eller i¤et felles nasjonalt samordningsorgan for både narkotika og alkohol (f.eks. Portugal).
Yleensä tavoitteena on arvioida saavutettua toteuttamisastetta sekä huumausainetilanteessa yleensä tapahtuneita muutoksia seuraavan strategian tai toimintasuunnitelman kehittämistä varten.
Offentlige utgifter knyttet til alle aspekter ved narkotikasituasjonen i¤Europa ble anslått til 34 mrd. euro i¤2005 (EONN, 2008d).
Euroopan huumausaine- ja alkoholistrategioiden arviointi osoittaa, että jäsenvaltioiden tilanteet ovat hyvin erilaisia.
Dette tallet inkluderer ”direkte identifiserbare” utgifter som en stats regjering har planlagt å¤bruke på rusmiddelrelaterte oppgaver, og som er identifisert som sådan i¤statsbudsjettet.
Joissain maissa kansallista strategiaa ei ole lainkaan, joissain taas on laittomia huumeita koskeva strategia muttei alkoholistrategiaa. Toisissa maissa taas on erilliset huume- ja alkoholistrategiat, kaksi toisiinsa liittyvää strategiaa tai poliittinen asiakirja, joka kattaa sekä laittomat huumeet että alkoholin.
Direkte identifiserbare utgifter gjenfinnes i¤statsregnskapet.
Mitään näistä malleista ei siis voida pitää yleisimmin sovellettavana.
Størsteparten av de narkotikarelaterte offentlige utgiftene er imidlertid ikke direkte identifiserbare, dvs. ikke identifisert som sådan i¤nasjonalbudsjettet.
Esimerkiksi Irlanti on tehnyt päätöksen sisällyttää myös alkoholi uuteen päihteiden väärinkäyttöä koskevaan strategiaansa.
Ikke direkte identifiserbare utgifter må dermed estimeres ved hjelp av kostnadsmodellering.
Joissakin maissa toteuttamisesta vastaavat toimielimet toimittavat tietoja rutiinimaisesti.
Evaluering av nasjonale narkotikastrategier og handlingsplaner
Tietojen tulkinta on yksi keskeisimmistä arvioinnin vaiheista.
Det er nå vanlig praksis i¤europeiske land å¤foreta en endelig gjennomgang eller sluttevaluering av den nasjonale narkotikastrategien eller handlingsplanen.
Yhteisen eurooppalaisen mallin ja suuntauksen puuttuminen kuvastaa niitä moninaisia ongelmia, joita hallitusten on työstettävä laatiessaan päihteiden käyttöä koskevia strategioita.
Vanligvis er målet å¤vurdere hvor langt gjennomføringen er kommet og hvordan narkotikasituasjonen har endret seg, for derved å¤ha et utgangspunkt for arbeidet på den neste strategien eller handlingsplanen.
Yksi syy siihen, miksi strategiat halutaan pitää erillisinä, on tarve käsitellä erityisesti alkoholiin liittyviä ongelmia, jotka voivat olla laittomiin huumeisiin verrattuna aivan toista suuruusluokkaa.
Tall for de forskjellige årene finnes bare for direkte identifiserbare utgifter.
Julkiset menot ja yhteiskunnalliset kustannukset tilinpäätösasiakirjoista.
I¤2008 rapporterte 22¤EU-medlemsstater å¤ha brukt 4,2 mrd. euro i¤direkte identifiserbare utgifter på narkotikaproblemet.
Vuonna 2008 EU:n 22 jäsenvaltion ilmoittamien tietojen perusteella huumeongelman merkityt menot olivat yhteensä 4,2 miljardia euroa.
For de 16¤landene som rapporterte tall både i¤2005 og 2008, steg direkte identifiserbare offentlige utgifter fra 2,10 mrd. til 2,25 mrd. euro.
Niissä 16 maassa, jotka toimittivat tietoja vuosilta 2005 ja 2008, merkityt julkiset menot kasvoivat 2,10 miljardista 2,25 miljardiin euroon.
Som andel av bruttonasjonalprodukt var det en nedgang i¤samlede, direkte identifiserbare utgifter i¤ni land, en økning i¤seks land og ingen endring i¤ett land¤(8).
Jos asiaa tarkastellaan osuutena bruttokansantuotteesta, merkittyjen menojen kokonaismäärä pieneni yhdeksässä maassa, suureni kuudessa ja pysyi muuttumattomana yhdessä maassa(8).
I¤en del land begynner dette arbeidet med en vurdering av logikken i¤strategidokumentet, dets relevans og indre sammenheng.
Skotlannissa tehdyn viimeisimmän arvion mukaan huumeiden väärinkäytön taloudelliset ja yhteiskunnalliset kustannukset vuonna 2006 olivat 5,1 miljardia euroa.
Innholdsanalyser, noen ganger med utarbeidelse av et problemhierarki eller en logisk ramme, brukes for å¤klarlegge strategiens underliggende teori, men også for å¤identifisere manglende samsvar mellom mål, tiltak og behov.
Yhteiskunnallisista ja taloudellisista kokonaiskustannuksista 96 prosenttia liittyi huumeiden ongelmakäyttöön ja neljä prosenttia huumeiden viihdekäyttöön.
Offentlige narkotikarelaterte utgifter klassifiseres etter COFOG-systemet, en internasjonal klassifikasjon av offentlige utgifter etter formål.
Huumausaineisiin liittyvät julkiset menot voidaan luokitella julkisyhteisöjen tehtäväluokituksen (COFOG) avulla.
Av samlede direkte identifiserbare utgifter klassifisert av sju rapporterende land (EUR¤1,82 mrd.), var mesteparten klassifisert som ”Helse” (60¤%) og ”Offentlig orden og trygghet” (34¤%) (dvs. politi, domstoler og fengsler).
Tietoja toimittaneen seitsemän maan luokittelemista merkityistä kokonaismenoista (1,82 miljardia euroa) suurin osa saatiin kahdelta hallinnonalalta: terveydenhuollon alalta (60 prosenttia) sekä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalta (34 prosenttia) (jälkimmäisellä toimialalla tarkoitetaan poliisia, oikeuslaitosta ja vankiloita).
Denne ubalansen kan forklares med at utgifter til offentlig orden og trygghet ofte synes å¤inngå i¤bredere, mer generelle handlingsprogrammer mot kriminalitet (ikke direkte identifiserbare utgifter) (EONN, 2008d).
Tämä epätasapaino voi selittyä sillä, että yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen varattujen menojen katsotaan kohdistuvan laajemmalle ja yleisempiinkin rikollisuuden vastaisiin toimintaohjelmiin (merkitsemätön meno) (EMCDDA, 2008d).
Gjennomføringen av tiltakene fastsatt i¤strategidokumentene vurderes ved bruk av forskjellige metoder.
Useimpien Euroopan maiden lainsäädännöissä on pohdittu tai otettu käyttöön huumeita koskevia erotteluja.
I¤enkelte land sender institusjonene som har ansvar for gjennomføringen rutinemessig inn opplysninger.
Tuore esimerkki on Tšekin uusi rikoslaki, jonka mukaan kannabiksen tai sen vaikuttavan aineen, THC:n, hallussapidosta omaa käyttöä varten saa pienemmän enimmäisrangaistuksen kuin muiden aineiden hallussapidosta.
I¤andre blir tjenestetilbyderne eller regionale myndigheter bedt om å¤fylle ut et skjema med opplysninger om gjennomføringsgrad og kanskje også vansker de har støtt på.
Vastaavaa mahdollisuutta pohdittiin myös Virossa vuonna 2009, mutta yhteensä 13:sta oikeusministeriön haastattelemasta asiantuntijasta kymmenen vastusti huumausainerikosten erottelevaa luokittelua aineiden perusteella, eikä lakia muutettu.
Problemet med å¤vurdere effektene av en narkotikastrategi på narkotikaproblemet, er et problem de fleste evaluerere har.
Huumeidenkäytön yhteiskunnallisten kustannusten määrittäminen paljastaa sen rahamäärän, joka säästyisi, jos huumeidenkäyttö saataisiin loppumaan kokonaan.
Dessverre inneholder disse analysene sjelden noen europeisk sammenligning, slik at enkelte land har knyttet en nedgang i¤bruken av cannabis til innholdet i¤deres nasjonale narkotikapolitikk, mens dataene egentlig peker på en bredere internasjonal tendens.
Yhteiskunnallisiin kustannuksiin sisältyy myös välillisiä kustannuksia (esimerkiksi tuottavuuden pienentyminen sairastuvuuden ja kuolleisuuden vuoksi) sekä yksityisten sidosryhmien kustannuksia (esimerkiksi yksityinen terveydenhoito).
En beregning av samfunnskostnadene ved narkotikabruk avdekker hvilke beløp samfunnet hadde spart om det ikke lenger forekom bruk av narkotika, og vil også identifisere de ulike kostnadskomponentene og størrelsen på bidraget fra hver samfunnssektor.
Ensimmäinen kokonaisuus on huumausainelakien ulkopuolinen sääntely, joka voidaan jakaa kolmeen luokkaan: rajoittamaton myynti, rajoitettu myynti ilman lääkärin valvontaa sekä rajoitettu myynti lääkärin valvonnassa.
Denne informasjonen kan være nyttig når det skal bestemmes hvordan ressursene skal prioriteres. Offentlige utgifter er en del av samfunnets kostnader og er direkte kostnader bare fra statens ståsted.
Ensimmäisessä luokassa tiettyjen tuotteiden myynnin valvontaan käytetään kuluttajansuojalakia.
Samfunnskostnadene innbefatter også indirekte kostnader (f.eks. tapt produksjon knyttet til sykelighet og dødelighet) og kostnader forbundet med private aktører (f.eks. private helsetjenester).
Toisen luokan rajoitukset ovat esimerkiksi ostajan ikää tai joskus käyttäjän ikää koskevia tai myyntipaikkojen lupia koskevia rajoituksia. Tämä koskee alkoholin ja tupakan valvontaa, mutta siihen voi myös kuulua kannabiksen myynti Alankomaiden coffee shopeissa
Å¤tolke dataene er et av de sentrale trinnene i¤enhver evaluering.
Yhteiskunnallisten kustannusten tutkiminen on hyvin aikaavievää ja kallista.
I¤en del land ligger ansvaret for datatolkingen alene hos det nasjonale samordningsorganet på rusmiddelfeltet, mens andre land gir eksterne evaluerere, en spesialnemnd eller ekspertgruppe i¤oppdrag å¤kartlegge status for dataene, vurdere resultatene og formulere anbefalinger for neste strategi eller handlingsplan.
Tästä syystä tietoa huumeidenkäytön aiheuttamista yhteiskunnallisista kustannuksista Euroopassa on varsin vähän. Viime aikoina huumeidenkäytön aiheuttamia yhteiskunnallisia kustannuksia on arvioitu Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa).
Studier av samfunnskostnader er både tidkrevende og kostbare.
Välillisten kustannusten arvioitiin olevan 500–1100 miljoonaa euroa samana vuonna.
Derfor har vi lite informasjon om samfunnets
Seuraavalla sijalla oli yleisen järjestyksen
Se tabell PPP-10 i¤Statistiske opplysninger 2010.
Katso vuoden 2010 tilastotiedotteen taulukko PPP-10.
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa kostnader ved narkotikabruk i¤Europa, men Finland og Storbritannia (Skottland) har nylig beregnet hvor mye narkotikabruk koster samfunnet.
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa tai tiettyjen haihtuvien aineiden myynti esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
I¤Finland ble de direkte kostnadene ved bruk av illegale rusmidler og misbruk av legemidler i¤2007 beregnet til mellom 200 og 300¤millioner euro, og de indirekte kostnadene til mellom 500 og 1¤100 millioner euro.
Kolmanteen luokkaan kuuluvat apteekkimyyntiä säätelevät lait, mukaan luettuina reseptittä saatavat yskän- ja nuhalääkkeet sekä reseptilääkkeet.
I¤løpet av de siste årene har Tsjekkia og Storbritannia innført restriksjoner på salg av forkjølelsesmidler som inneholder pseudoefedrin, da disse kan brukes til illegal framstilling av amfetaminer.
Muutamien viime vuosien aikana Tšekki ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat rajoittaneet pseudoefedriiniä sisältävien flunssalääkkeiden myyntiä, koska niitä ostetaan laittoman amfetamiinin valmistamista varten.
Legemiddellovgivningen ble også brukt med hell i¤Østerrike for å¤begrense salget av ”spice”-produkter uten å¤kriminalisere brukerne (EONN, 2009a).
Itävallassa spicetuotteiden myyntiä saatiin rajoitettua tehokkaasti lääkelain avulla ilman käyttäjien kriminalisointia (EMCDDA, 2009a).
Narkotikalovgivningen kan også skille mellom ulike stoffer.
Myös huumausainelait tarjoavat keinon tehdä ero aineiden välille.
Mulige alternativer kan presenteres i¤form av en pyramide av skillemerker (Ballotta et al., 2008).
Nämä vaihtoehdot voidaan esittää pyramidin muodossa (Ballotta ym., 2008).
Økonomiske nedgangstider og narkotikaproblemer
Taloudellinen taantuma ja huumeongelmat
Europakommisjonen (2009a) anser at vi nå er inne i¤en lavkonjunktur som kan sammenlignes med nedgangstidene på 1930-tallet.
Euroopan komissio (2009a) arvioi, että vallitseva taloudellinen laskusuhdanne on verrattavissa 1930luvun lamaan.
I¤2009 falt bruttonasjonalproduktet i¤EU-medlemsstatene med 4,0¤%, altså mye mer enn i¤tidligere kriser.
Vuonna 2009 EU:n jäsenvaltioiden bruttokansantuote romahti neljä prosenttia, mikä on huomattavasti enemmän kuin aiemmissa talouskriiseissä.
Arbeidsmarkedene i¤EU ble kraftig svekket, og arbeidsledigheten vil stige med en tredel (fra 6,7¤% i¤2008) til 11¤% i¤2010.
EU:n työmarkkinat heikkenivät dramaattisesti: työttömyys lisääntyi kolmanneksella (6,7 prosentista vuonna 2008), ja sen arvioidaan yltävän 11 prosenttiin vuonna 2010.
Sysselsettingen har gått vesentlig ned, så mens 9,5 millioner arbeidstilfeller ble skapt i¤2006–08, forventes 8,5 millioner arbeidsplasser å¤ha gått tapt i¤2009–10.
Työllistyminen on siis vähentynyt tuntuvasti: vuosina 2006–2008 luoduista 9,5 miljoonasta työpaikasta arvioidaan häviävän 8,5 miljoonaa työpaikkaa vuosina 2009–2010.
De fleste landene i¤Europa har i¤sin nasjonale lovgivning vurdert eller allerede innført en differensiering mellom de ulike rusmidlene.
perustana on erottelujärjestelmä, jossa käytetään lakiin perustuvaa luokittelua.
For eksempel har Tsjekkia vedtatt en ny straffelov med lavere strafferamme for besittelse av cannabis, eller dens virkestoff THC, til eget bruk enn for lovbrudd knyttet til andre narkotiske stoffer.
Huumausainerikoksista saatava rangaistus vaihtelee virallisesti kyseessä olevan päihteen luokan tai haitallisuuden mukaan. Ne taas on määritelty luetteloissa, jotka on laadittu lakien yhteydessä tai jotka ovat suoraan kytköksissä niihin.
Noe tilsvarende ble drøftet i¤Estland i¤2009, men 10 av 13¤eksperter som Justisministeriet rådførte seg med, var imot en stoffbasert differensiering av lovbruddene.
Pyramidin toisella tasolla huumausaineet on voitu luokitella samanarvoisiksi, mutta laki mahdollistaa tiettyjä poikkeuksia, mikä näkyy lievempinä rangaistuksina.
I¤Nederland tok regjeringen anbefalingen fra den rådgivende narkotikapolitiske komité til følge og revurderte antallet kategorier narkotiske stoffer.
Tanskassa valtionsyyttäjän antaman määräyksen mukaan eri huumeiden hallussapidosta on vaadittava erilaisia rangaistuksia.
Følgene av den økonomiske nedgangen for bruken av narkotika og narkotikarelaterte problemer var tema for ISSDPs konferanse i¤2010 (International Society for the Study of Drug Policy). En generell konklusjon er at det kan være mange forskjellige virkningsmekanismer.
Taloudellisen taantuman vaikutuksia huumeiden käyttöön ja huumeisiin liittyviin ongelmiin käsiteltiin ISSDP:n (International Society for the Study of Drug Policy) vuoden 2010 konferenssissa.
For eksempel kan flere arbeidsledige tenåringer selge narkotika og dermed bidra til at tilgjengeligheten og bruken av cannabis øker blant sine jevnaldrende.
Esimerkiksi yhä useammat työttömät nuoret saattavat alkaa myydä huumeita, jolloin kannabiksen saatavuus ja käyttö heidän vertaisjoukossaan lisääntyy.
En del unge voksne kan også bruke narkotika for å¤takle stress og økonomiske problemer, mens redusert inntekt for andre kan bety at de reduserer sine utgifter til narkotika.
Jotkut nuoret aikuiset saattavat myös käyttää huumeita stressin ja talousvaikeuksien lievittämiseksi. Toisaalta tulojen väheneminen saattaa joidenkin kohdalla johtaa siihen, että he eivät enää käytä niin paljon rahaa huumeisiin.
Eksisterende narkotikarelaterte problemer kan også bli påvirket, enten direkte, f.eks. ved at fattigere narkotikabrukere begynner å¤prøve mer effektive og mer risikable bruksmåter, eller indirekte, ved at tjenestetilbudet reduseres som følge av budsjettkutt i¤det offentlige.
Taloudellinen taantuma saattaa vaikuttaa myös nykyisiin huumeisiin liittyviin ongelmiin joko suorasti köyhempiin huumeidenkäyttäjiin, jotka alkavat käyttää tehokkaampia ja riskialttiimpia annostelutapoja, tai epäsuorasti siten, että esimerkiksi huumehoitopalveluja heikennetään, koska julkisiin palveluihin varattuja rahoja joudutaan vähentämään.
Å¤vurdere de fulle konsekvensene av dagens økonomiske krise vil ta tid, spesielt på grunn av alle mekanismene som er beskrevet over, og også fordi det vil ta år før alle effektene har kommet til syne.
Nykyisen taantuman kokonaisvaikutuksia voidaan arvioida vasta jonkin ajan kuluttua etenkin siitä syystä, että edellä kuvatut mekanismit ovat hyvin monitahoisia ja vaikutukset jakaantuvat monelle vuodelle.
Regjeringer som vurderer å¤kutte i¤utgiftene på rusfeltet, må imidlertid ta hensyn til kostnadseffektiviteten ved eksisterende tiltak.
Huumausaineongelmia koskevien menojen leikkaamista pohtivien hallitusten onkin nyt otettava huomioon nykyisten toimenpiteiden kustannustehokkuus.
Lovgiverne i¤medlemsstatene i¤Den europeiske union har mange skillemerker og kontrolltiltak til rådighet, avhengig av i¤hvilken grad det enkelte stoff har kommersielle, industrielle eller legende egenskaper som gjør at markedsføring og salg er lovlig.
Aineen luonne on siis yksi peruste harkittaessa, nostetaanko rikoksesta syyte vai annetaanko siitä lievempi rangaistus. Vaikka tätä koskevat tiedot olivat rajallisia, EMCDDA (2009e) on havainnut, että rangaistukset voivat vaihdella siitä huolimatta, että huumeita pidetään lainsäädännössä samanarvoisina.
Et første alternativ er kontroll utenfor narkotikalovgivningen, som kan deles i¤tre kategorier: fritt salg, regulert salg uten medisinsk tilsyn og regulert salg med medisinsk tilsyn.
Tšekissä kaikkia huumeita pidetään lainsäädännössä samanarvoisina, ja heroiinirikoksista saaduista rangaistuksista 44 prosenttia oli vankilatuomioita.
For den første kategorien brukes forbrukervernlovgivningen for å¤kontrollere salget av visse varer, f.eks. salget av potensielt psykoaktive stoffer fra såkalte ”smart shops”, eller nye stoffer som ennå ikke er kontrollert.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallussapitorikoksista saatujen välittömien vankeustuomioiden keskimääräinen pituus oli viisi kuukautta kokaiinin osalta, seitsemän kuukautta ekstaasin osalta ja kymmenen kuukautta heroiinin osalta.
Den andre kategorien er basert på begrensninger, f.eks. aldersgrenser for kjøp, eventuelt bruk, eller krav om
Huumausaineiden kaupittelurikoksista (pois luettuina vienti- ja tuontirikokset) saadut tuomiot olivat keskimäärin 29 kuukautta
Kapittel 1: Politikk og lovgivning straffeutmåling (Finland).
Luku 1: Toimintalinjat ja lainsäädäntö perusteella saatiin paljon tärkeitä näkemyksiä siitä, miten huumausaineita koskevaa tutkimusta tehdään Euroopassa.
Grensene kan variere fra land til land for samme lovbrudd.
ekstaasin osalta ja 37 kuukautta kokaiinin ja heroiinin osalta.