pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den nye handlingsplanen følger strukturen og målene i EUs narkotikastrategi for 2005–12 og lister opp rundt 100 spesifikke tiltak som skal gjennomføres av EU og medlemsstatene innen 2008.
Uuden toimintasuunnitelman rakenne ja tavoitteet ovat samat kuin EU:n huumestrategiassa vuosiksi 2005–2012, ja siinä luetellaan noin sata erityistoimenpidettä, jotka EU ja sen jäsenvaltiot toteuttavat vuoden 2008 loppuun mennessä.
Den første forordningen ble vedtatt i 1990 for å etterkomme bestemmelsene om handel med prekursorer i artikkel 12 i FNs konvensjon mot illegal handel med og omsetning av narkotiske og psykotrope stoffer av 1988.
Arviointi on olennainen osa EU:n uutta toimintasuunnitelmaa. Se määritellään jatkuvaksi, lisääväksi ja osallistavaksi prosessiksi.
Forordningen fastsatte tiltak for å motvirke spredning av visse stoffer som brukes i den illegale framstillingen av narkotiske og psykotrope stoffer (1
Arviointi on jatkuvaa, koska Euroopan komissio laatii EMCDDA:n ja Europolin avustuksella vuosittain tilannekatsauksia toimintasuunnitelman edistymisestä.
To år senere, i 1992, ble den første forordningen supplert med et rådsdirektiv (3) som sikret tilsvarende ordninger
Ensimmäinen asetus annettiin vuonna 1990 tehtyyn huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman kaupan vastaiseen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen sisältyvän lähtöaineiden valvontaa koskevan 12 artiklan täytäntöönpanemiseksi.
Evaluering er en viktig del av EUs nye handlingsplan mot narkotika og betraktes som en kontinuerlig, inkrementell og deltakende prosess.
Siinä säädettiin toimenpiteistä, joilla estetään tiettyjen aineiden kulkeutuminen huumausaineiden tai psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen.
Den er kontinuerlig fordi Europakommisjonen, med hjelp fra EONN og Europol, skal legge fram årlige gjennomganger av framdriften.
(1) Se korvattiin joulukuussa 2004 uudella
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa kontrolltiltak.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa asetuksella, jonka soveltamisalaa laajennettiin käsittämään
Dette rådsdirektivet er senere erstattet av en ny forordning vedtatt 11. februar 2004 (4
2 myös synteettisten huumeiden valmistuksen torjunta. (
føre til at medlemsstatene innførte proteksjonistiske tiltak som kunne forsinke etableringen og gjennomføringen av det indre marked.
Direktiivillä haluttiin yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tällä alalla.
I juni 2004 foreslo Kommisjonen et nytt direktiv med samme formål, men som også omfattet finansiering av terrorisme.
Komissio ehdotti kesäkuussa 2004 samaan tarkoitukseen uutta direktiiviä, johon oli lisätty terrorismin rahoituksen estämistä koskevia säännöksiä.
Å begrense direktivet til å gjelde utbytte fra narkotikahandel ble ansett å være for restriktivt, og Kommisjonen foreslo å utvide direktivet til å gjelde flere lovbrudd.
Direktiivin soveltamisalan rajoittamista pelkästään huumausainekaupasta koituvaan hyötyyn pidettiin liian suppeana, joten komissio ehdotti, että siihen sisällytettäisiin muitakin rikoslajeja.
Det nye direktivet, vedtatt i oktober 2005, gir en nøyaktig definisjon av alvorlige lovbrudd og dekker hvitvasking av utbyttet av slike lovbrudd, herunder finansiering av terroristaktiviteter.
Tässä lokakuussa 2005 annetussa uudessa direktiivissä annetaan rikoksista tarkat määritelmät, ja se koskee näiden rikosten tuoton pesua, terroritekojen rahoittaminen mukaan lukien.
Som resultat av EU-utvidelsen har Fellesskapets lovgivere vedtatt å erstatte direktivet fra 1992 med en forordning, da ”enhver endring i direktivet og vedleggene ville medføre at 25 medlemsstater måtte vedta nasjonale gjennomføringstiltak”.
uudella, 11. helmikuuta 2004 annetulla asetuksella (4). EU:n laajentumisen jälkeen yhteisön lainsäätäjät päättivät korvata vuoden 1992 direktiivin asetuksella, ”koska jokainen muutos tähän direktiiviin ja sen liitteisiin johtaisi kansallisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin 25 jäsenvaltiossa”.
Den nye rettsakten fastsetter harmoniserte tiltak for EU-intern kontroll og overvåking av visse stoffer som ofte benyttes i den illegale produksjonen av narkotiske eller psykotrope stoffer, med sikte på å forebygge spredningen av slike stoffer.
Uudessa asetuksessa annetaan yhdenmukaiset säännökset tiettyjen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen yleisesti käytettävien aineiden valvonnasta ja seurannasta yhteisössä näiden aineiden väärinkäytön estämiseksi.
Særlig forplikter den medlemsstatene til å iverksette nødvendige tiltak for at myndighetene skal kunne utføre sine kontroll- og overvåkingsoppgaver.
Siinä muun muassa velvoitetaan kukin jäsenvaltio säätämään kansallisessa lainsäädännössään tarvittavista toimenpiteistä, jotta sen toimivaltaiset viranomaiset voivat suorittaa valvonta- ja seurantatehtävänsä.
En forordning med gjennomføringsregler for disse to forordningene trådte i kraft 18. august 2005 (5).
Asetus näiden kahden asetuksen täytäntöönpanosäännöistä tuli voimaan 18. elokuuta 2005. (5)
Med tiltakene for å få kontroll med prekursorer er nok en del av de viktige EU-aktivitetene på området tilbudsreduksjon fullført.
Nämä lähtöaineita koskevat toimet täydentävät EU:ntoista tärkeää toimintahaaraa huumausaineiden tarjonnan vähentämiseksi.
Ved å benytte de nye mulighetene som Maastricht-traktaten åpnet for, har EU nå fått på plass et regelverk for bekjempelse av narkotikahandel og for forbedring av politisamarbeid.
EU on hyödyntänyt Maastrichtin sopimuksen tarjoamia uusia mahdollisuuksia ja kehittänyt lainsäädäntöjärjestelmän, jonka avulla se voi torjua huumausainekauppaa ja tehostaa lainvalvontayhteistyötä.
Siden 1995–96 er en rekke felles tiltak kommet til, også et rammevedtak for å harmonisere minstestraffen for narkotikahandel og et vedtak angående nye psykoaktive stoffer (se ”Tiltak mot nye stoffer”, s. 55).
Sittemmin on tehty vielä puitepäätös huumausainekaupan vähimmäisseuraamusten yhdenmukaistamisesta sekä päätös uusista psykoaktiivisista aineista (katso ”Uusiin huumeisiin liittyvät toimet”, s. 55).
Et rammevedtak om ”inndragning av utbyttet av kriminelle handlinger, hjelpemidler og eiendom relatert til kriminell virksomhet” ble vedtatt av Rådet 24. februar 2005.
Neuvostossa hyväksyttiin 24. helmikuuta 2005 puitepäätös ”rikoksen tuottaman hyödyn ja rikoksella saadun omaisuuden sekä rikoksentekovälineiden menetetyksi tuomitsemisesta”.
Formålet er å sikre at alle medlemsstatene skal ha effektive regler for inndragning av hjelpemidler og utbyttet av kriminelle handlinger med en strafferamme på mer enn 1 års fengsel.
Sen tarkoituksena on varmistaa, että kaikissa jäsenvaltioissa on tehokkaat säännöt siitä, milloin voidaan tuomita menetetyksi rikoksentekovälineet ja sellaisen rikoksen tuottama hyöty, josta voi seurata yli yhden vuoden pituinen vankeusrangaistus.
Det fantes allerede EU-lovgivning på området, men denne ble ansett for å være utilstrekkelig.
Tällä alalla oli jo ennestään voimassa EU:n lainsäädäntöä, mutta se osoittautui riittämättömäksi.
Det nye rammevedtaket har som mål å oppnå effektivt samarbeid på tvers av landegrensene når det gjelder inndragning.
Uudella puitepäätöksellä haluttiin varmistaa tehokas rajatylittävä yhteistyö menetetyksi tuomitsemisen osalta.
Ordningen for inndragning er utvidet til annen eiendom relatert til kriminell virksomhet dersom lovbruddet er begått innenfor rammen av en kriminell organisasjon, og er omfattet av et av flere andre rammevedtak.
Uudistetussa järjestelmässä menetetyksi voidaan tuomita myös muuta rikoksella saatua omaisuutta, jos rikos on tehty rikollisjärjestön puitteissa ja jos rikosta koskee jokin EU:n monista puitepäätöksistä.
Blant disse er rammevedtak 2004/757/JAI som fastsetter minstebestemmelser for hva som skal defineres som forbrytelser så vel som strafferammer for ulovlig narkotikahandel.
Yksi niistä on puitepäätös 2004/757/YOS, jossa vahvistetaan laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevat vähimmäissäännöt.
Medlemsstatene skal treffe de nødvendige tiltak for å etterkomme dette rammevedtaket innen 15. mars 2007.
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet puitepäätöksen noudattamiseksi 15. maaliskuuta 2007 mennessä.
I tillegg til disse juridiske virkemidlene er et program for samarbeid på politi- og rettsområdet i straffesaker vedtatt og gjennomført.
Näiden säädösten lisäksi on hyväksytty ja toteutettu poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskeva puiteohjelma AGIS.
Agis er et rammeprogram som skal legge til rette for samarbeid mellom politi, andre relevante organer og rettsvesenet i EUs medlemsstater og søkerland på det strafferettslige området i kampen mot kriminalitet.
Se helpottaa EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden poliisien, muiden viranomaisten ja tuomioistuinten yhteistyötä rikosasioissa ja rikollisuuden torjunnassa.
Siden 2003 har Agis bidratt til finansieringen av mange prosjekter.
Ohjelmasta on vuodesta 2003 lähtien myönnetty rahoitusta lukuisiin hankkeisiin.
Internasjonalt organisert narkotikaproduksjon og -handel og spredning av prekursorer er blant aktivitetene og spesialtemaene i Agis’ arbeidsprogram og invitasjon til forslag i 2006 (avsluttet januar 2006).
AGISin vuoden 2006 työohjelmaan ja ehdotuspyyntöön (joka päättyi tammikuussa 2006) sisältyy erilaisia toiminta-alueita ja aiheita, kuten huumausaineiden järjestäytynyt kansainvälinen tuotanto ja kauppa sekä lähtöaineiden väärinkäyttö.
Det første narkotikaprosjektet som skal finansieres, EU-Dap 2, evaluerer effektiviteten til EU-Daps forebyggende program i skolen.
Kysynnän vähentäminen on erottamaton osa EU:n huumausaineiden torjunnassa noudattamaa tasapainotettua lähestymistapaa.
Blant de andre horisontale prosjektene finner vi noen som
Yhteisön kansanterveysalan
7.Rådsdirektiv 91/308/EØF av 10. juni 1991 om tiltak for å hindre at det finansielle system misbrukes. EUT L 166 av 28.6.1991, s. 77-83.
7.Rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10. päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/308/ETY, EYVL L 166,
Kapittel 1: Politikk og lovgivning tiltak mot narkotikamisbruk og -handel og i forskning.
Luku 1: Politiikka ja lainsäädäntö nyt pääasiassa yhdyskuntapalvelua ja päiväsakkoja), huumeidenkäyttäjien ja huumeriippuvaisten sekä pieni- ja suuririskisten huumausaineiden välillä.
Mens avhengige som var i besittelse av en enkelt dose tidligere slapp straff, er dette unntaket nå opphevet.
Rangaistuksesta vapauttaminen ja rangaistuksen täytäntöönpanon lykkääminen koskevat nykyään myös huumerikoksia.
fokuserer på narkotikaforebygging og som også bør fellesfinansieres, f.eks. prosjektet ”PEER-Drive clean!” – et helt nytt prosjekt rettet mot unge i alderen 18 til 24, som tar sikte på å forebygge kjøring i påvirket tilstand.
Niihin kuuluu esimerkiksi ”PEER-Drive clean!”, 18–24-vuotiaille nuorille suunnattu innovatiivinen hanke, jolla pyritään ehkäisemään ajamista alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena.
Disse prosjektene er utvalgt til finansiering og bør tildeles midler forutsatt at forhandlingene med Europakommisjonen fører fram og tilskuddsavtalen blir undertegnet (7
Nämä hankkeet on siis valittu rahoitettaviksi, ja niiden pitäisi saada rahoitusta, mikäli vain neuvottelut Euroopan komission kanssa onnistuvat ja johtavat tukisopimuksen tekemiseen. (7)
Den nye straffeloven i Slovakia skiller mellom besittelse av narkotika til egen bruk og med sikte på handel.
Bulgariassa annettiin kesäkuussa 2004 uusi huumausaineiden ja lähtöaineiden valvontaa koskeva asetus.
I motsetning til det som tidligere gjaldt besittelse til egen bruk (ikke mer enn én dose), fikk man med den nye paragraf 171 to besittelseslovbrudd for det som gjaldt egen bruk, avhengig av antallet doser (se nærmere opplysninger nedenfor). To nye straffebud kan komme til anvendelse i forbindelse med disse lovbruddene, nemlig overvåket hjemmesoning og samfunnstjeneste.
Siinä on määritelty valtion laitosten tehtävät huumausaineita koskevien sääntelymenettelyjen valvonnan, huumeiden käyttöä ja kauppaa ehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanon sekä tutkimuksen alalla.
Besittelse av mer enn 10 doser påtales med hjemmel i paragraf 172.
Slovakian uudessa rikoslaissa on määritelty uudelleen rikokset, jotka käsittävät hallussapidon omaa käyttöä varten ja myyntiä varten.
Avhengig av skjerpende omstendigheter kan dette lovbruddet straffes med fengsel fra 4 år til livstid.
Ennen hallussapitorikokseksi määriteltiin enintään yhden annoksen hallussapito omaa käyttöä varten.
I tillegg er den kriminelle lavalderen senket fra 15 til 14 år.
Sen tilalle on 171 §:ssä vaihdettu kaksi erilaista hallussapitorikosta, jotka erotellaan huumeannosten määrän perusteella (katso tarkemmat tiedot jäljempänä).
Dette lovbruddet skal nå være gjenstand for betydelig strengere minstestraffer, det vil si ubetinget straff, men soningstiden er redusert fra 5 til 2 år.
Yli kymmenen huumeannoksen hallussapidosta seuraa 172 §:n nojalla rikossyyte, ja rangaistuksen pituus vaihtelee neljän vuoden vankeudesta elinkautiseen vankeuteen asiaan liittyvien raskauttavien asianhaarojen mukaan.
Maksimumsstraffen for tyveri av store mengder narkotiske stoffer eller tyveri utført av en organisert gruppe, er utvidet til 15 år.
Lisäksi laissa on pudotettu rikosvastuun alaikärajaa 15 ikävuodesta 14 ikävuoteen.
Endelig vedtok Kommisjonen 31. august 2005 et nytt forslag til endring av EONNs grunnforordning. Den nye forordningen definerer nye oppgaver for EONN og er derfor viktig for EONNs arbeid.
Komissio hyväksyi 31. elokuuta 2005 uuden ehdotuksen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta annetun asetuksen laatimisesta uudelleen.
Særlig gjør forordningen det mulig for EONN å ta hensyn til nye bruksmønstre for narkotika og nye trender innen blandingsbruk, herunder den kombinerte bruken av lovlige og ulovlige psykoaktive stoffer.
Uusi asetus on tärkeä, sillä se helpottaa huomattavasti seurantakeskuksen työtä siinä määriteltyjen uusien tehtävien takia.
I tillegg kan EONN utvikle verktøy og virkemidler som vil være til hjelp for medlemsstatene og EU i kartleggingen og evalueringen av narkotikapolitikken og narkotikastrategiene samt i samarbeidet med land utenfor EU, som søkerlandene til EU eller landene på Vest-Balkan.
Sen ansiosta EMCDDA voi ottaa huomioon huumausaineiden uudet käyttömuodot ja sekakäyttöön liittyvät suuntaukset, laillisten ja laittomien psykoaktiivisten aineiden sekakäyttö mukaan lukien, kehittää uusia välineitä, joiden avulla jäsenvaltiot ja EU voivat paremmin seurata ja arvioida huumepolitiikkaansa ja -strategioitaan, sekä tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden, kuten ehdokasvaltioiden tai Länsi-Balkanin maiden, kanssa.
Forordningen inneholder også flere endringer som gjelder Den vitenskapelige komité og styret.
Asetus sisältää myös useita tiedekomiteaa ja hallintoneuvostoa koskevia muutoksia.
Med utgangspunkt i artikkel 152 i EU-traktaten skal denne teksten nå vedtas av Rådet og Europaparlamentet i henhold til framgangsmåten for medbestemmelse.
Tämä EY:n perustamissopimuksen 152 artiklaan perustuva teksti toimitetaan seuraavaksi neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksyttäväksi yhteispäätösmenettelyssä.
Ny nasjonal lovgiving
Uusia kansallisia lakeja
I Italia har en lovendring ført til at narkotiske stoffer nå er inndelt i to hovedgrupper istedenfor seks (alle substanser med ikke-terapeutisk virkning er gruppert sammen slik at skillet mellom lette og tunge stoffer faller bort).
Tarkastelujakson aikana muutamissa maissa tehtiin huumausainelakeihin merkittäviä muutoksia, jotka koskivat sekä hallussapitoon että kauppaan liittyviä rikoksia ja rangaistuksia.
Romania vedtok både en ny lov og en ny straffelov som skiller mellom forbrytelse og forseelse (forseelser skal nå straffes med samfunnsarbeid og dagbøter), mellom brukere og avhengige og mellom lavrisiko- og høyrisikostoffer. Straffefritak og betingede dommer kan nå anvendes i forbindelse med narkotikalovbrudd.
Liettuassa huumeiden hallussapidosta myyntiä varten ei enää rangaista enintään 90 päivän vankeudella poliisin sellissä, vaan siitä seuraa nyt merkittävästi kovempi rangaistus: vankeustuomio, jonka vähimmäiskestoa on tosin lyhennetty viidestä vuodesta kahteen vuoteen.
Loven fastslår hvilken funksjon statlige organer skal ha i kontrollen med forskriftene på narkotikaområdet, i gjennomføringen av
Romaniassa on annettu uusi laki ja uusi rikoslaki, joissa tehdään ero rikosten ja rikkomusten (rikkomuksista seuraa
Personer som har svelget pakker med narkotika kan også holdes i varetekt i inntil 8 dager (mot tidligere 4). Videre tillates domstolen eller
Italiassa äskettäin (helmikuussa 2006) tehdyillä lakimuutoksilla muutettiin huumausaineiden luokittelua
Storbritannias narkotikalov av 2005 gjør at antakelsen om salgsøyemed skal legges til grunn ved funn av en bestemt mengde kontrollerte stoffer. Kvantaene ble bestemt i forskrifter våren 2006.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa jakamalla ne kahteen pääryhmään entisten kuuden ryhmän sijasta (aineet, joita ei käytetä hoitotarkoituksiin, luokiteltiin kaikki samaan ryhmään, ja kovien ja pehmeiden huumeiden käsitteet poistuivat kokonaan käytöstä).
I Italia medførte en lovendring i februar 2006 nye grenser for skillet mellom personlig bruk og handel, basert på mengden virkestoff i det aktuelle stoffet, etter at grensene ble opphevet i 1993. Grensene er fastsatt i et eget lovdekret fra helseministeren av april 2006.
Lisäksi jokaisella huumeidenkäyttäjällä on nyt oikeus valita vapaasti hänelle annettavan hoidon tyyppi, hoitopaikka ja laitos, joka toteaa hänet huumeriippuvaiseksi; näitä palveluja ei enää tarjota yksinomaan julkisella sektorilla.
I paragraf 171 kan besittelse til egen bruk deles i to: besittelse av inntil tre doser kan straffes med inntil tre års fengsel, mens fengselsstraffen kan komme opp i fem år for besittelse av en ”større mengde” (inntil 10 doser).
Lain 171 §:ssä säädetään kahdenlaisista hallussapitorikoksista: enintään kolmen huumeannoksen hallussapidosta omaa käyttöä varten voi seurata kovimmillaan kolmen vuoden vankeusrangaistus, kun taas ”suurehkon määrän” (enintään kymmenen annosta) hallussapito johtaa viiden vuoden vankeustuomioon.
Besittelse av større kvanta faller inn under paragraf 172, som fastsetter en fengselsstraff på 4–10 år dersom det ikke foreligger skjerpende omstendigheter, 10–15 år for besittelse av en større mengde (med en gateverdi på mer enn 10 ganger grunnverdien på 8000 Skk – ca. 200 euro), 15–20 år for besittelse av en betydelig mengde (over 100 ganger grunnverdien) og 20–25 år for besittelse av en meget betydelig mengde (over 500 ganger grunnverdien).
Tätä suurempien määrien hallussapidosta on nostettava syyte, joka voi 172 §:n mukaan johtaa 4–10 vuoden vankeustuomioon, ellei asiaan liity mitään raskauttavia tekijöitä.
fra et land til et annet. Enkelte land (som Slovakia) har strenge definisjoner på hvilke grenser som gjelder for de ulike lovbruddene, mens andre (som Storbritannia) bruker mengdene som retningsgivende for eventuelle antakelser om intensjon.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa annetulla huumausainelailla (Drugs Act 2005) tehtiin kansalliseen lainsäädäntöön joitakin merkittäviä muutoksia.
Italia og Bulgarias siste lovendringer, som tilsynelatende trekker i hver sin retning, viser at det fortsatt ikke er europeisk konsens på dette området.
Tuomioistuimet voivat nyt määrätä huumepakkauksia nielleen henkilön tutkintavankeuteen jopa kahdeksaksi päiväksi, kun se aikaisemmin sai kestää enintään neljä päivää.
Flere land har vurdert å kartlegge narkotikadommer, og i noen av landene som har gjennomført dette, har resultatene allerede ført til handling.
Lisäksi tuomioistuimilla tai lautakunnilla on oikeus tehdä syytetylle epäedullinen päätelmä siitä, että tämä kieltäytyy ruumiintarkastuksesta tai läpivalaisusta ilman perusteltua syytä.
Irland har i henhold til sin nasjonale narkotikastrategi godkjent opprettelsen av en sentral, kriminal-statistisk, enhet for å kartlegge statistikk over arrestasjoner, tiltaler og typen straff som gis.
Saksalainen Max Planck Institut suoritti vuosina 2002–2005 arvioinnin Saksan huumausainelain 31a §:stä, jonka mukaan ”merkityksettömien huumausainemäärien” hallussapitorikoksesta voidaan tietyissä tapauksissa jättää syyttämättä.
Fra 2002 til 2005 utførte Max Planck-instituttet i Tyskland en evaluering av paragraf 31a i den tyske narkotikaloven, som tillater at besittelse av ”ubetydelige mengder” narkotika i visse tilfeller ikke straffeforfølges.
Arvioinnissa havaittiin lain 31a §:n soveltamiskäytäntöjen vaihtelevan huomattavasti Saksan 16 osavaltiossa.
Evalueringen konkluderte med at det var store variasjoner i anvendelsen av lovens § 31a i Tysklands 16 delstater, til dels på grunn av forskjellige tolkninger av uttrykket ”ubetydelig” (Schäfer og Paoli, 2006).
Tämä johtuu osittain siitä, että käsitettä ”merkityksetön” on tulkittu eri osavaltioissa eri tavalla (Schäfer ja Paoli, 2006).
I mars 2005 vedtok delstaten Berlin en revisjon av sine ”Retningslinjer for cannabis”. Ifølge disse retningslinjene straffeforfølges ikke besittelse av inntil 10 gram cannabis dersom visse kriterier er oppfylt.
Maaliskuussa 2005 Berliinin osavaltio tarkisti aiemmin vahvistamaansa ”kannabiksen ohjearvoa”, jonka mukaan enintään kymmenen gramman kannabismäärän hallussapidosta ei nosteta syytettä, jos tietyt edellytykset täyttyvät.
Grensen kan i enkelte tilfeller heves til 15 gram.
Rajaa voidaan yksittäistapauksissa nostaa 15 grammaan.
Se årsrapporten for 2005 (http://ar2005.emcdda.europa.eu/no/page013-no.html) Se også ”Bruk av illegale rusmidler i EU: lovgivningsmessige tilnærminger, en temaartikkel fra EONN” (http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
Belgiassa oikeusministeri ja syyttäjäviranomainen antoivat kannabisrikkomuksista uuden ohjesäännön, sen jälkeen kun valtiosääntötuomioistuin kumosi vuonna 2003 säädetyn lain 16 §:n.
Se “Kvantitetens rolle i rettsforfølgningen av narkotikalovbrudd”, en juridisk rapport fra ELDD, og tabell 1 i ”Bruk av illegale rusmidler i EU: lovgivningsmessige tilnærminger”, en temaartikkel fra EONN (begge finnes på http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
Katso vuosiraportti 2005 (http://ar2005.emcdda.europa.eu/fi/page013-fi.html). Katso myös EMCDDA:n aihekohtainen asiakirja ”Illicit drug use in the EU: legislative approaches” (http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
Forskjellene ble kartlagt i en studie gjennomført på oppdrag av helseministeriet, som vurderte straffeutmålingen i over 1800 saker i seks delstater (Schäfer og Paoli, 2006).
Aikaisemmat raja-arvot poistettiin vuonna 1993.
I Den tsjekkiske republikk deltok de regionale politidistriktene i 2005, for andre år på rad, i en undersøkelse om narkotikarelatert kriminalitet.
Raja-arvot määritettiin terveysministeriön erityisasetuksella huhtikuussa 2006.
4 i narkotikaloven, som fastsetter forenklede prosedyrer for henleggelse av rapporter for kjøp eller besittelse av små mengder cannabis.
hallussa pidetty kannabismäärä on hyvin pieni.
Annen straffestatistikk viser økning i 2004 i antallet rapporter som ble frafalt.
Muista tuomioita koskevista tilastoista ilmeni, että rikosilmoituksen peruuttaminen lain sallimana vaihtoehtona rangaistukselle lisääntyi vuonna 2004, vaikka rikosilmoitusten ja tuomioiden määrät edelleen kasvoivat ja lykättyjen oikeudenkäyntien määrä hieman laski.
Antallet politirapporter og fellende dommer økte enda mer, mens antallet henleggelser gikk noe ned.
Kuten Euroopan huumausaineita koskevan oikeustietokannan
I Romania ble doms-statistikken undersøkt for å måle effekten av sosial reintegrasjon av narkotikabrukere som begår andre lovbrudd enn narkotikalovbrudd.
Romaniassa tutkittiin tuomioistuinten antamia tuomioita koskevia tilastoja sen selvittämiseksi, miten kuntoutus oli onnistunut niillä huumeidenkäyttäjillä, jotka olivat syyllistyneet muihinkin kuin huumeidenkäyttöä koskeviin rikoksiin.
I de fleste tilfellene var straffen betinget med prøvetid.
Useimmissa tapauksissa rangaistuksena oli valvottu ehdollinen tuomio.
Fra 2004 omfattet dommene sjeldnere tvangsbehandling, noe som effektivt bidro til ikke å involvere kriminalomsorgen, og dermed svekket dens bidrag til sosial rehabilitering av narkotikabrukere.
Tuomioistuinten on havaittu vuodesta 2004 lähtien vähentäneen huumausainerikollisten pakottamista hoitoon, mikä on käytännössä vähentänyt kriminaalihuoltopalvelujen osallistumista ja siten niiden arvokasta panosta huumeidenkäyttäjien kuntoutukseen.
To irske studier utført av Garda Research Unit i 1996 og 2000–01 blant et utvalg av narkotikabrukere som var kjent av politiet, anslo at narkotikabrukere sto ansvarlig for 66 % av etterforskede straffbare lovbrudd i 1996 og 28 % i 2000–01 (Keogh, 1997, Furey and Browne, 2003, sitert i Irlands nasjonale rapport).
jo on ilmennyt, määrien merkitys huumelainsäädännössä vaihtelee. Joissakin maissa (esimerkiksi Slovakiassa) on määritelty tarkasti kutakin rikosta vastaavat huumausainemäärät.
2000/01-undersøkelsen viste at opioidbrukere sto ansvarlig for 23 % av alle tyverier og 37 % av innbrudd som ble etterforsket.
Muissa maissa (esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa) myyntiaikomusta koskevan olettaman syntyminen ratkaistaan huumausaineen määrän perusteella.
Data om de tre første typene lovbrudd er sjeldne eller usammenhengende i EU.
Vaikka monien maiden lainsäädännössä viitataan huumausaineen määrään, määrä voidaan määritellä monin eri tavoin (esimerkiksi painona tai rahallisena arvona) tai sitä ei määritellä ollenkaan.
Noe kommer fra lokale ad hoc-studier, som vanskelig lar seg ekstrapolere, mens noe bare refererer til en bestemt type narkotikarelatert kriminalitet.
Italian ja Bulgarian viimeisimmät, keskenään selvästi ristiriitaiset lainsäädäntötoimet osoittavat, ettei Euroopassa edelleenkään ole muodostunut selkeää konsensusta tästä kysymyksestä.
Doms-statistikk, eller statistikk over alternative sanksjoner, gir et mye mer nøyaktig bilde av hvordan et land gjennomfører sin narkotikapolitikk enn en lovtekst gjør (se EONN, 2002a).
Tuomitsemista tai tuomitsematta jättämistä koskevat tilastot antavat paljon lakitekstejä tarkemman kuvan huumausainepolitiikan toteuttamisesta kussakin maassa (katso EMCDDA, 2002a).
Ikke alle medlemsstater utarbeider fulle domsstatistikker slik de gjør for pågripelser, men de begynner likevel å rapportere om økt interesse for å kartlegge gjennomføringen, noe som er i tråd med trenden med å evaluere politiske virkemidler (10).
Vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät kerää tuomioista yhtä kattavia tilastotietoja kuin pidätyksistä, monet maat ovat alkaneet osoittaa yhä suurempaa kiinnostusta tämänkaltaiseen täytäntöönpanon seurantaan, ja sama
Innsamling og analyse av doms-statistikk var tema for et ekspertmøte i EONN i 2006.
Tuomiotilastojen keruuseen ja analysointiin liittyviä kysymyksiä käsiteltiin EMCDDA:n asiantuntijakokouksessa vuonna 2006.
Tiltak 25.1 i EUs handlingsplan mot narkotika 2005–08 forutsetter at Rådet innen 2007 vedtar en felles definisjon av ”narkotikarelatert kriminalitet” på grunnlag av et Kommisjonsforslag basert på foreliggende studier som skal legges fram av EONN.
Huumausaineita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan 2005–2008 sisältyvän erityistoimen 25.1 tavoitteen mukaisesti neuvosto aikoo vuoteen 2007 mennessä hyväksyä komission ehdotuksesta yhteisen määritelmän käsitteelle ”huumausainerikos”.
Ikke bare viser de at det er forskjeller i nasjonal lovgivning, men også at det er forskjeller i hvordan loven anvendes og håndheves, hvordan bestemte kategorier lovbrudd prioriteres av politi og domstoler og hvilke ressurser som blir bevilget.
Saksan huumausainelain mukaan syyttäjä voi tietyissä olosuhteissa keskeyttää hallussapitorikosta koskevan oikeudenkäynnin ilman tuomioistuimen lupaa.
I tillegg varierer de nasjonale informasjonssystemene om brudd på narkotikalovningen, særlig når det gjelder rutinene for rapportering og registrering – det vil si hva som registreres hvor og når.
Asiaa koskevista suosituksista ja ohjeista huolimatta määräykset vaihtelevat merkittävästi osavaltioiden välillä.
Disse forskjellene gjør sammenlikninger mellom EU-land vanskelig (12), og dermed er det lettere å sammenligne trender enn absolutte tall.
Edellä mainitussa terveysministeriön näistä eroavaisuuksista teettämässä tutkimuksessa tarkasteltiin yli 1 800 rikosasian tuomitsemista kuudessa eri osavaltiossa (Schäfer ja Paoli, 2006).
I løpet av femårsperioden 1999–2004 økte antallet ”rapporter” om narkotikalovbrudd jevnt over i de fleste
Joissakin Itävallan maakunnissa on koetettu yhdenmukaistaa huumausainelain 12 §:n ja 35 §:n 4 momentin soveltamista.
Selv om det foreløpig ikke finnes noen EU-definisjon av narkotikarelatert kriminalitet, anses begrepet oftest å omfatte lovbrudd begått under påvirkning av narkotika, lovbrudd begått for å finansiere narkotikabruk, lovbrudd begått i forbindelse med det ulovlige narkotikamarkedet samt brudd på narkotikalovgivningen.
Vaikka EU:ssa ei ole vielä annettu huumerikoksen määritelmää, tavallisesti huumeisiin liittyvällä rikollisuudella tarkoitetaan huumeiden vaikutuksen alaisuudessa tehtyjä rikoksia, huumeidenkäytön rahoittamiseksi tehtyjä rikoksia, laittomien huumemarkkinoiden toiminnan yhteydessä tehtyjä rikoksia ja huumelainsäädännön vastaisia rikoksia.
For nøyaktig definisjon, se metodeopplysninger om narkotikalovbrudd i Statistiske opplysninger 2006.
EMCDDA:n aihekohtainen asiakirja, taulukko 1 (molemmat ovat saatavilla osoitteessa http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).
) En mer utfyllende drøfting av metodologiske spørsmål finnes i metodeopplysninger om narkotikalovbrudd i Statistiske opplysninger 2006.
) Katso ”Kansalliset politiikat: lainsäädännön arviointi” (http://ar2004.emcdda.europa.eu/fi/page021-fi.html).
økning – dobling eller mer – i Estland, Litauen (13
12 erojen takia EU-maiden vertailu on varsin hankalaa (
Fra 1999–2004 økte antallet “rapporter” om narkotikalovbrudd som involverte cannabis i de fleste rapporterende landene, mens det fra Italia og Slovenia ble rapportert om nedgang (23).
Vuosina 1999–2004 huumerikoksista tehdyt ”ilmoitukset” lisääntyivät useimmissa EU-maissa (itse asiassa kaikissa tietoja antaneissa maissa paitsi Italiassa ja Portugalissa).
I den samme perioden rapporterte om nedgang i løpet av det siste året – Den tsjekkiske republikk, Hellas, Latvia, Luxembourg, Portugal,
Vuonna 2004 tämä noususuuntaus vahvistui useimmissa maissa (15), vaikkakin muutamat maat – Tšekki, Kreikka, Latvia, Luxemburg, Portugali, Slovenia (vuodesta 2001 lähtien),
I de fleste medlemsstatene i EU er de fleste rapporterte økte andelen narkotikalovbrudd som omfattet cannabis i Tyskland, Spania, Frankrike, Litauen, Luxembourg, Portugal, Storbritannia og Bulgaria, mens den holdt seg stabil i Irland og Nederland, og sank i Belgia, Italia, brudd på narkotikalovgivningen (17) relatert til bruk av eller besittelse med sikte på bruk (18). Tallet varierer fra 61 % av
Suomessa 15- ja 16-vuotiaiden keskuudessa vuonna 2004 tehdyssä kyselyssä ilmeni, että noin seitsemän prosenttia niistä nuorista, jotka olivat käyttäneet vuoden sisällä kannabista, oli rahoittanut käytön laittomilla keinoilla, näistä yli puolet myymällä huumeita ja loput pääasiallisesti varastamalla (Kivivuori et al., 2005, mainittu Suomen kansallisessa raportissa).
Østerrike, Slovenia og Sverige (24).
huumerikoksista (17) liittyi edelleen huumeiden käyttöön tai hallussapitoon käyttöä varten.
Selv om alle land alle narkotikalovbrudd i Polen til 90 % i Østerrike.
(18) Näiden osuus kaikista rikoksista vaihteli Puolan 61 prosentista Itävallan 90 prosenttiin.
I Den tsjekkiske republikk, Luxembourg, Nederland og Tyrkia er de fleste rapporterte narkotikalovbrudd relatert til langing eller smugling, med tall fra 48 % narkotikalovbrudd i Luxembourg til 93 % i Den tsjekkiske republikk.
Tšekissä, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Turkissa useimmat tilastoiduista huumerikoksista liittyivät huumausaineiden välitykseen tai salakuljetukseen, kun taas Luxemburgissa näihin rikoksiin liittyi 48 prosenttia ja Tšekissä 93 prosenttia kaikista huumerikoksista.
I samme femårsperiode gikk antallet lovbrudd relatert til bruk/besittelse for bruk generelt opp i alle landene unntatt Italia, Portugal, Slovenia, Bulgaria og Tyrkia, som rapporterte en nedadgående trend (19
Vuoden 2000–2001 tutkimuksessa todettiin, että opioidien käyttäjät olivat tehneet paljastuneista syytteenalaisista rikoksista 23 prosenttia ja paljastuneista murroista 37 prosenttia.
I Luxembourg, Portugal, Bulgaria and Tyrkia derimot, sank andelen narkotikalovbrudd relatert til bruk/besittelse til egen bruk (20).
Luxemburgissa, Portugalissa, Bulgariassa ja Turkissa käyttöä ja hallussapitoa omaa käyttöä varten koskevien rikosten osuus kaikista
og i andelen lovbrudd som involverte heroin (27
20 huumerikoksista laski yleisesti. (
I de landene hvor dette motsatte: både når det gjelder antall “rapporter” (28) og andelen av alle narkotikalovbrudd (29), har kokainrelaterte er tilfellet, utgjorde cannabisrelaterte lovbrudd i 2004 34–87 % av alle narkotikalovbrudd.
”Ilmoitukset” (11) huumerikoksista heijastelivat eroja maiden kansallisessa lainsäädännössä, tavoissa, joilla lakeja sovelletaan ja pannaan täytäntöön, sekä rikosoikeusviranomaisten prioriteeteissa ja voimavaroissa erilaisia rikoksia varten.
I Den tsjekkiske republikk og Litauen dominerte amfetaminrelaterte lovbrudd, hvor de representerte henholdsvis 50 % og 31 % av alle narkotikalovbrudd, lovbrudd i de fleste landene økt siden 1999.
Maiden välillä on huomattavia eroja myös huumerikoksia koskevissa tietojärjestelmissä, varsinkin ilmoitus- ja kirjaamiskäytännöissä eli siinä, mitä huume (
) Økningen i Litauen skyldes gjennomføring av den nye straffeloven mai 2003. )
), johon tilastoidut huumerikokset liittyivät. (
Romania, Tyrkia og Norge, og for 2004 for alle land utenom Irland, Storbritannia og Norge.
) Termi ”ilmoitukset” on lainausmerkeissä, koska sillä tarkoitetaan eri asioita eri maissa.
) Se tabell DLO-1 og figur DLO-1 i Statistiske opplysninger 2006.)
) Katso taulukko DLO-1 ja kaavio DLO-1 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Alle land hadde spesifisert hvilke typer lovbrudd som var begått (ikke alltid for hvert år mellom 1999 og 2004), bortsett fra Danmark, Estland, Latvia, Litauen,
Rikoslajin mukaan eriteltyjä tietoja oli saatavilla vuosilta 1999–2004 (ei aivan joka vuodelta) kaikista muista maista paitsi Tanskasta, Virosta, Latviasta,
(28) Se tabell DLO-5 i Statistiske opplysninger 2006.(29) Se tabell DLO-8 i Statistiske opplysninger 2006.
) Katso taulukko DLO-3 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.
Kapittel 1: Politikk og lovgivning
23 tapahtui kuitenkin selvää laskua. (
Narkotikapolitikken i Europa: begrenset til illegale rusmidler?
Huumepolitiikka Euroopassa: kattaako se muutakin kuin laittomat huumausaineet?
EONNs årsrapport for 2006: utvalgte aspekter
EMCDDA:n vuosiraportti 2006: erityiskysymykset
Selv om narkotikastrategiene ikke alltid omtaler lovlige rusmidler eller avhengighet, viser det seg at de forebyggende programmene, og i enkelte land også behandlingstiltakene, gjelder både lovlige og ulovlige rusmidler, med barn og unge som prioritert målgruppe.
Vaikka huumausainestrategioissa ei aina mainitakaan laillisia päihteitä tai riippuvuutta niistä, erityiskysymyksessä todetaan, että ehkäisyohjelmat ja joissakin maissa myös hoitotoimenpiteet koskevat sekä laillisia että laittomia päihteitä ja että niiden kohteena ovat ensisijaisesti lapset ja nuoret.
Sakte integrasjon, strategisk eller institusjonelt, av lovlige rusmidler så vel som tiltakene mot illegale rusmidler ser ut til å bli mer og mer vanlig i politikken.
Laillisten päihteiden vähittäinen strateginen tai institutionaalinen sisällyttäminen laittomia huumausaineita koskevaan politiikkaan ja toimenpiteisiin näyttää olevan yleistymässä.
I Europa er rammene for narkotikapolitikken i ferd med å utvides til ikke bare å gjelde illegale rusmidler, men også andre vanedannende stoffer eller til og med atferder.
Huumepolitiikkaan on Euroopassa alettu sisällyttää laittomien huumausaineiden lisäksi muitakin riippuvuutta aiheuttavia aineita ja jopa käyttäytymisen muotoja.
Dette framgår av narkotikapolitikken i enkelte medlemsstater og i EUs narkotikastrategier.
Näin on tehty joidenkin jäsenvaltioiden huumepolitiikassa ja EU:n huumausainestrategiassa.
Forskningen ser i økende grad på problemet med avhengighet eller avhengighetsatferd uavhengig av de aktuelle stoffene.
Tutkimuksessa käsitellään yhä enemmän riippuvuutta tai riippuvaista käyttäytymistä aineeseen katsomatta.
Den økende oppmerksomheten rettet mot lovlige rusmidler, eller avhengighet som sådan, i nasjonale narkotikastrategier eller policy-dokumenter, omhandles i dette utvalgte aspektet, som har som mål å gi et første innblikk i dette nye fenomenet i Den europeiske union.
Erityiskysymyksessä, jossa käsitellään laillisten aineiden tai itse riippuvuuden merkityksen kasvua laittomia huumausaineita koskevassa kansallisessa strategiassa tai politiikassa, on tarkoitus esittää ensimmäinen katsaus tähän Euroopan unionissa yleistyvään ilmiöön.
Kapittel 2En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa
Luku 2Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Forebyggende arbeid ungdomsrelevant helsepolitikk (psykiske helsestrategier for ungdom i forhold til atferdsproblemer, ADHD osv.), sosialpolitikk (anskaffelse av fritidslokaler og støtte til sårbar ungdom eller belastede familier), utdanningspolitikk (reduksjon i antallet unge som dropper ut av skolen) osv.
Ehkäisy määräytyvät paljolti heidän haavoittuvuutensa (sosiaalinen ja henkilökohtainen) ja elinolojensa mukaan. Koska valikoivilla ja kohdennetuilla ehkäisystrategioilla voidaan vaikuttaa sosiaalisiin ja henkilökohtaisiin riskitekijöihin, ne voidaan luontevasti yhdistää muihin nuorisoa koskeviin toimiin esimerkiksi kansanterveyspolitiikassa (nuorten käyttäytymishäiriöihin, tarkkaavaisuushäiriöihin jne. liittyvät mielenterveysstrategiat), sosiaalipolitiikassa (vapaa-ajanviettotilojen tarjoaminen ja haavoittuvassa asemassa olevien nuorten tai köyhien perheiden tukeminen), koulutuspolitiikassa (koulun keskeyttämisen vähentäminen) jne.
Forebyggende folkehelsearbeid går altså på alle sårbarhetsfaktorer som har relevans for håndteringen av narkotikaproblemer, og det involverer derved tjenester og sektorer som normalt ikke har fokus på narkotika.
Kansanterveydellisellä ehkäisytyöllä katetaankin kaikki huumeongelmien torjumisen kannalta olennaiset haavoittuvuustekijät, kun mukana on myös sellaisia laitoksia ja toimialoja, joiden toiminta ei sinänsä keskity huumeisiin.
Erfaringen fra en del medlemsstater tyder på at narkotikaforebyggende intervensjoner på individuelt plan kan være mer effektive hvis de samtidig ledsages av en politikk som regulerer lovlige rusmidler slik at unge menneskers tilgang til disse stoffene begrenses så vel som reduserer den sosiale aksepten av dem.
Muutamista jäsenvaltioista saadun kokemuksen mukaan ehkäisevä huumetyö on yksilötasolla tehokkaampaa, jos sitä tuetaan sellaisella laillisten huumausaineiden sääntelypolitiikalla, jolla voidaan rajoittaa nuorten mahdollisuuksia saada käsiinsä näitä aineita ja vähentää niiden käytön sosiaalista hyväksyttävyyttä.
Dette har ført til at forebyggende strategier som settes inn i miljøene og tar for seg rusmiddelbrukens normative og kulturelle rammer, har vunnet terreng i deler av Europa, med støtte i de første tiltakene på EU-plan, nemlig direktivet om tobakksreklame og WHOs rammekonvensjon om tobakkskontroll (se miljøstrategi-delen i utvalgt aspekt om narkotikabruk i rekreasjonsmiljøer).
Joissakin Euroopan osissa yhä enemmän alaa valtaavatkin sellaiset ympäristöön liittyvät ehkäisystrategiat, joilla vaikutetaan aineiden käytön normatiivisiin ja kulttuurisiin puitteisiin. Näitä strategioita tukevat EU:n tasolla toteutetut uudet toimenpiteet: tupakan mainontaa koskeva direktiivi ja WHO:n puitesopimus tupakoinnin torjunnasta (katso huumeidenkäyttöä viihdeympäristöissä koskevaan erityiskysymykseen sisältyvä ympäristöön liittyviä strategioita käsittelevä luku).
Det er stadig økende erkjennelse for mediekampanjenes betydning i bevisstgjøringen av befolkningen (for å underbygge, støtte og forklare begrunnelsen for miljøstrategiene for allmennheten) snarere enn for å påvirke atferden.
Nykyään on yleistymässä käsitys, jonka mukaan mediakampanjoiden tehtävänä olisi pikemminkin lisätä tietoisuutta (taustoittaa ja tukea ympäristöön liittyviä strategioita ja perustella niitä väestölle) kuin saada aikaan muutoksia väestön käyttäytymisessä.
I så henseende anbefaler en tysk gjennomgang av internasjonal litteratur på området (Bühler og Kröger, 2005, sitert i Tysklands nasjonale rapport) at mediekampanjer brukes som støttetiltak og ikke som eneste tiltak, for å oppnå atferdsendringer.
Äskettäin Saksassa julkaistussa kansainvälisessä kirjallisuuskatsauksessa (Saksan kansallisessa raportissa mainittu Bühler ja Kröger, 2005) suositellaan, että mediakampanjoita käytettäisiin lähinnä muiden toimenpiteiden tukena eikä ainoana keinona käyttäytymisen muuttamiseen.
Forebyggende folkehelsearbeid
Kansanterveydellinen ehkäisytyö
Programbasert forebyggende arbeid holder på å få fotfeste innen det skolebaserte forebyggende arbeidet.
Terveysvalistuksella – joka on yksi ehkäisevän huumetyön perusedellytyksistä – pyritään kannustamaan ihmisiä terveellisiin elämäntapoihin ja luomaan terveelliset elinolot kaikille.
Programbaserte forebyggende tiltak innebærer et definert antall standardiserte møter, hvert med et definert innhold, og detaljert materiell til lærere og elever.
Jotkin jäsenvaltiot (Italia, Alankomaat, Slovakia) ja Norja ovat yhä useammin tuoneet esille uuden käsitteen, nimittäin ”kansanterveydellisen ehkäisytyön”.
Dette legger til rette for kartlegging og evaluering og øker tiltakenes nøyaktighet, pålitelighet og konsekvens samt sikrer høy kvalitet på gjennomføringen.
Sillä tarkoitetaan erilaisia toimenpiteitä, joilla parannetaan yhteiskunnassa haavoittuvimmassa asemassa olevien väestönosien terveyttä ja joihin myös ehkäisevä huumetyö kuuluu.
Som et resultat har flere medlemsstater enn før oppsyn med det skolebaserte forebyggende arbeidet (Den tsjekkiske republikk, Hellas, Spania, Irland, Italia, Kypros, Ungarn, Nederland og Storbritannia).
Kansanterveydellisen ehkäisytyön toimenpiteet soveltuvat erityisen hyvin nuorten tarpeisiin, sillä nuorten käyttäytymisongelmat, myös huumeidenkäyttö,
Det første europeiske forsøksprogrammet for forebygging av narkotikamisbruk – European Drug Abuse Prevention Trial (www.eudap.net) – har gitt lovende resultater.
Ohjelmapohjaiset lähestymistavat ovat yleistymässä kouluissa tehtävässä ehkäisevässä huumetyössä.
Prosjektet finansieres av Europakommisjonen og ble gjennomført og kryssevaluert i syv land, ni regionale sentre og 143 skoler.
Ohjelmapohjainen ehkäisevä huumetyö sisältää tietyn määrän vakiomuotoisia oppitunteja, joista kunkin sisältö on tarkasti määritelty.
7000 elever har vært med (3500 i en forsøksgruppe og 3500 i en kontrollgruppe).
Opettajalle ja oppilaille on laadittu yksityiskohtaista materiaalia.
EU-Dap rapporterer at det var 26 % mindre sannsynlighet for at elevene i forsøksgruppen røykte daglig, 35 % lavere sannsynlighet for at de ofte var beruset, og 23 % mindre sannsynlighet for at de brukte cannabis, sammenlignet med kontrollgruppen.
Tämä helpottaa seurantaa ja arviointia sekä lisää ohjelmien tarkkuutta, yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, jolloin opetus on erittäin laadukasta.
Et tilsvarende programbasert forskningsprosjekt er ”Blueprint” i Storbritannia (30).
Kouluissa tehtäviä ehkäisytoimia seurataankin nyt tarkasti entistä useammissa jäsenvaltioissa (Tšekki, Kreikka, Espanja, Irlanti, Italia, Kypros, Unkari, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta).
I tillegg rettes mer oppmerksomhet mot en mer stringent faglig veiledning og bedre dekning for de skolebaserte forebyggende tiltakene (f.eks. i Frankrike og Irland).
EU-Dapista eli Euroopan ensimmäisestä huumeiden väärinkäytön ehkäisemistä koskevasta kokeiluhankkeesta (http://www.eudap.net) on saatu lupaavia tuloksia.
Helsefremmende arbeid – som et rammevilkår for forebygging – tar sikte på å anspore folk til å ha en sunn livsstil og skape sunne levekår for alle. Likevel blir det nye begrepet ”forebyggende folkehelsearbeid” stadig oftere nevnt av en del medlemsstater (Italia, Nederland, Slovakia) og Norge.
Euroopan komission rahoittama hanke toteutettiin ja siitä tehtiin vertailuarviointi seitsemässä maassa, yhdeksässä aluetason keskuksessa ja 143 koulussa, ja hankkeeseen osallistui 7 000 oppilasta (joista 3 500 osallistui testiryhmiin ja 3 500 vertailuryhmään).
Forebyggende folkehelsearbeid innebærer en rekke forebyggende tiltak som tar sikte på å forbedre helsen i sårbare deler av befolkningen, og narkotikaforebyggende arbeid er et element i dette. Tiltakene er spesielt rettet mot unge menneskers behov.
EU-Dapin raportin mukaan testiryhmän oppilailla päivittäisen tupakoinnin todennäköisyys oli 26 prosenttia, humalahakuisen juomisen todennäköisyys 35 prosenttia ja kannabiksen käytön todennäköisyys 23 prosenttia alempi kuin vertailuryhmässä.
I denne gruppen er problematferd, inkludert narkotikabruk, sterkt forbundet med sårbarhet (sosial og personlig) og levekår.
Vastaavaa ohjelmapohjaista tutkimusmallia on kokeiltu Yhdistyneen kuningaskunnan Blueprint-ohjelmassa (30).
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa dette området.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa
I Storbritannia anbefaler et policy-dokument (ACPO Drugs Committee, 2002) at politiet bare skal operere innen sine fagfelt (sikkerhet, lovbrudd, orden) og ikke involvere seg i det som direkte går på narkotikaopplysning.
Kouluissa tehtävän ehkäisytyön toteutuksessa kiinnitetään nykyisin entistä enemmän huomiota myös tiukempaan tekniseen ohjaukseen ja parempaan kattavuuteen (esimerkiksi Ranska ja Irlanti).
I løpet av skoleåret 2004–05 ble 320 polititjenestemenn utplassert i skolesystemet. Målet var å få politiet inn i nærmiljøet og avverge lovbrudd, både på dagtid og nattetid.
Puolassa onkin käynnissä kansallinen ohjelma, jossa pyritään muuttamaan haavoittuvassa asemassa olevien tai äskettäin huumeidenkäytön aloittaneiden lasten huumekäyttäytymistä.
I Frankrike lærer politiet opp eksperter til å knytte kontakt med ungdom eller voksne for å besøke skoler og andre institusjoner.
Puolan ohjelman erityisenä tavoitteena on perheiden tukeminen huumeongelmien ratkaisemisessa.
Til tross for at det anbefales at narkotikaopplysning ikke bør drives av uniformerte polititjenestemenn, da dette noen ganger kan virke mot sin hensikt, er det fremdeles vanlig i flere av medlemsstatene at politiet driver arbeid i skolene.
Tätä helpottaa se, ettei ohjelmassa tehtävä valikoiva ehkäisevä huumetyö kohdistu pelkästään huumeidenkäyttöön ja että siinä vältetään leimaamista; pikemminkin työssä keskitytään haavoittuvuuteen sen laajassa merkityksessä.
Selektiv narkotikaforebygging retter seg i økende grad mot unge som står i fare for å slutte skolen, og/eller som har atferdsproblemer, f.eks. i Italia, hvor 15 % av tiltakene innenfor det forebyggende arbeidet i skolen er rettet mot sårbare elevgrupper (selektiv og indisert forebygging).
Yhä useammat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kohdentaneensa toimia tiettyihin etnisiin ryhmiin valikoivaa ehkäisevää huumetyötä koskevan politiikkansa puitteissa. Neljä maata (Belgia, Saksa, Italia ja Luxemburg) on raportoinut uusista hankkeista tällä alalla.
Det selektive forebyggingsarbeidet i skolen retter seg hovedsakelig mot elever med sosiale atferdsproblemer, problemer på skolen eller med familien, samt innvandrerelever og elever som tilhører etniske minoriteter.
Italiassa monissa hankkeissa on korostuneesti esillä lasten, äitien ja maahanmuuttajaperheiden tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien perheiden suojelu.
Skoleprestasjoner og frammøte er gode prediktorer for rusmiddelproblemer, og når disse faktorene kartlegges, kan tidlige og nøyaktige tiltak lettere settes inn.
Luxemburgissa taas on nuorten ohella kiinnitetty erityistä huomiota maan suurimpaan maahanmuuttajayhteisöön ja sen kielellisiin ja sosiokulttuurisiin erityispiirteisiin.
Etter hvert som selektiv forebygging blir anerkjent og bygget ut i de fleste medlemsstatene, etableres det stadig flere tiltak som er særskilt rettet mot sårbare grupper.
Poliisin roolista kouluissa tehtävässä ehkäisevässä huumetyössä kiistellään.
For eksempel rapporterer Tyskland, Hellas, Luxembourg, Østerrike, Finland og Storbritannia om programmer utformet for unge lovbrytere.
Belgian ranskankielinen yhteisö suosittelee, että terveysvalistus ja ehkäisevä huumetyö jätettäisiin kokonaan kouluviranomaisten tehtäväksi ja että poliisi ei osallistuisi lainkaan ehkäisevän huumetyön ohjelmiin.