pere/sami_parallel huggingface dataset:
• ta disse metodene mer eksplisitt i bruk for en rekke tverrgående temaer innenfor dette strategiområdet, for eksempel sektorintegrasjon, klimaendringer, bærekraftig forbruk og produksjon og maritim og territoriell politikk og utjevningspolitikk,
• käyttämällä edellä mainittuja menetelmiä entistä yksityiskohtaisemmin tämän strategian useissa monialaisissa teemoissa, kuten eri alojen integroinnissa, ilmastonmuutoksessa, kestävässä kulutuksessa ja tuotannossa sekä meri‑, alue‑ ja koheesiopolitiikoissa,
• vie problemstillinger som er prioritert i SOER 2010, Eureca 2012 og IPCC 2013, særlig oppmerksomhet, og
• kiinnittämällä erityistä huomiota ympäristön tilaa ja näkymiä koskevan arvion vuoden 2010, Eurecan vuoden 2012 ja IPCC‑paneelin vuoden 2013 painopistealoina, ja
• bygge allianser og øke kapasiteten i nettverkene våre med sikte på å gjennomføre slike tverrgående analyser og vurderinger i en SEIS-sammenheng.
Yhdennettyjen monialaisten analyysien kysyntä on kasvussa nopeasti muuttuvien tilanteiden vuoksi.
Europas forbruks- og produksjonsmønstre, deres innvirkning på klimaendringene og på det biologiske mangfold, hvordan de betjenes av økosystemene rundt om i verden og hvordan disse mønstrene kan tilpasses når stilt overfor behovet for forandring, er klart i fokus.
Euroopan kulutus‑ ja tuotantomallit, niiden vaikutus ilmastonmuutokseen ja biologiseen monimuotoisuuteen, niiden hyötyminen ekosysteemeistä eri puolilla maailmaa ja kyseisten mallien mahdollinen mukauttaminen muutokseen ovat selkeästi toiminnan keskiössä.
Dette har ført til økt krav om sammenkopling av informasjon om alle disse prosessene.
Tarve saada yhteenkytkettyä tietoa kaikista näistä prosesseista on näin ollen kasvanut.
I en globalisert økonomi hvor enkeltpersoner, næringsliv og myndigheter kan nå ut til hele verden, kan mange ulike typer tiltak virke inn på motstandskraften til det naturlige miljø og ressursene det bidrar med, det være seg på land eller til sjøs.
Globaalitaloudessa, jossa kansalaiset, yritykset ja valtiot voivat toimia maailmanlaajuisesti, monet erilaiset toimintatavat voivat vaikuttaa luonnonympäristön sietokykyyn ja sen tarjoamiin resursseihin niin maalla kuin merelläkin.
Arbeidet er delt inn i ti store tverrgående temaer som løper på tvers av Den europeiske unions politiske og miljømessige landskap:
Työ jakautuu kymmeneen monialaiseen pääteemaan, jotka kattavat laajasti Euroopan unionin poliittisen ja ympäristöasioihin liittyvän toiminnan:
Fra transport til energi, landbruk til handel, turisme til folks velferd — alle menneskelige aktiviteter kan få mange utilsiktede konsekvenser, noe som har potensial til å føre til raske, ikke-lineære forandringer og vippepunkter for det naturlige miljø.
Niin liikenteen, energian, maatalouden, kaupan, matkailun kuin ihmisten hyvinvoinninkin alalla — kaikki ihmisen toiminta voi ilmetä muodoissa, joilla voi olla ketjuuntuvia tahattomia seurausvaikutuksia. Nämä taas saattavat johtaa meidät nopeisiin, epälineaarisiin muutoksiin ja luonnonympäristön kannalta kriittisiin tilanteisiin.
Det er mange usikre momenter som ligger til grunn for disse realitetene og hvordan de eventuelt vil utspille seg.
Näihin realiteetteihin ja niiden kehityskuluihin liittyy paljon epävarmuustekijöitä.
Men det er åpenbart at miljøet og økonomien aldri har vært likeverdige partnere i dette forholdet.
On kuitenkin selvää, että ympäristö ja talous eivät ole olleet tässä suhteessa tasavertaisia kumppaneita.
• Konsekvenser av klimaendringene• Sårbarhet og tilpasning• Økosystemer• Miljø og helse• Maritimt• Bærekraftig forbruk/produksjon og avfall• Arealbruk• Landbruk og skogbruk• Energi• Transport
• ilmastonmuutoksen vaikutukset• haavoittuvuuteen sopeutuminen• ekosysteemit• ympäristö ja terveys• meriympäristö• kestävä kulutus ja tuotanto sekä jätteet• maankäyttö• maa‑ ja metsätalous• energia• liikenne.
Støtte utviklingen og evalueringen av politikk innen tverrgående temaer ved å:
Tukea politiikan kehittämistä ja arviointia monialaisten teemojen mukaisesti
• bygge på det som ble oppnådd i 2004–2008-strategien med hensyn til metoder og analyser som er nødvendige for å produsere tverrgående vurderinger, som romlige analyser, konsekvensindikatorer, prognoser og scenarier, effektevalueringer av politiske tiltak samt økonomi,
• hyödyntämällä vuosien 2004–2008 strategian saavutuksia niiden menetelmien ja analyysien osalta, joita tarvitaan monialaisten arvioiden tuottamiseen, kuten tila‑analyysi, vaikutusindikaattorit, näkymät ja skenaariot, politiikan vaikuttavuusarviot ja taloudellisuus,
2.1 Konsekvenser av klimaendringene
2.1 Ilmastonmuutoksen vaikutukset
Bidra direkte til EUs politikkutvikling når det gjelder konsekvenser av klimaendringene, ved å forbedre relevante indikatorer, utarbeide vurderinger kombinert med samfunnsøkonomiske faktorer i Europa, anvende tidligere trender, beregninger av igangværende aktivitet (”now-casting”), romlige analyser, framtidsrettede vurderinger og analyser av effekten av de politiske tiltakene, herunder økonomiske aspekter.
Osallistua suoraan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin keskittyvän EU:n politiikan kehittämiseen tarkentamalla asiaan liittyviä indikaattoreita, tuottamalla arvioita ja yhdistämällä niihin Euroopan sosiaalis‑taloudellisia tekijöitä sekä hyödyntämällä aiempia kehityssuuntauksia, nykytilannetta koskevia arvioita, tila‑analyysia, tulevaisuusarvioita ja politiikan vaikuttavuusanalyyseja, joissa otetaan huomioon myös taloudelliset seikat.
• forbedre og vedlikeholde informasjon, data, indikatorer og modeller om konsekvenser i EEAs miljødatasenter for klimaendringer og knytte dette opp mot informasjon og data i miljødatasentrene for vann, biologisk mangfold og arealbruk,
• parantamalla ja ylläpitämällä vaikutuksia koskevia tietoja, tilastoja, indikaattoreita ja malleja EYK:n ilmastonmuutoksen tietokeskuksessa ja yhdistämällä nämä vesien, biologisen monimuotoisuuden ja maankäytön tietokeskusten tietoihin ja tilastoihin,
Konsekvensene av klimaendringene på naturressurser og menneskelige aktiviteter forventes å øke til tross for en betydelig innsats for å redusere utslippene av klimagasser.
Ilmastonmuutoksen vaikutusten luonnonvaroihin ja ihmisen toimintaan oletetaan jatkuvan huolimatta voimakkaista toimista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
Selv om EU-målet om å begrense temperaturøkningen til maksimalt 2 °C skulle nås, vil det likevel bli mange konsekvenser.
Vaikka EU:n tavoite rajoittaa lämpötilannousu enintään kahteen asteeseen saavutettaisiinkin, vaikutukset ovat silti moninaiset.
Klimaendringer er en tilleggsbelastning på de naturlige og menneskelige systemene, som allerede er under økende press grunnet globalisering og økt forbruk verden over.
Ilmastonmuutos aiheuttaa lisäpaineita luonnon ja ihmisen järjestelmiin, jotka ovat jo nyt globalisoitumisen ja kasvavien kulutusmallien kurimuksessa eri puolilla maailmaa.
• utarbeide for vurderingene SOER 2010 og Eureca 2012 en rekke vurderinger av konsekvensene av klimaendringene, inndelt i tematiske områder og knyttet opp mot bredere miljø- og bærekraftsstrategier, og jevnlig oppdatere den indikatorbaserte vurderingen av konsekvensene av klimaendringene i Europa for å møte nye behov,
• laatimalla erilaisia ilmastonmuutoksen vaikutusta käsitteleviä teemakohtaisia arvioita, jotka liittyvät ympäristön ja kestävän kehityksen laaja‑alaisiin strategioihin ja vuoden 2010 arvioon Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä sekä vuoden 2012 eurooppalaiseen ekosysteemiarvioon (Eureca), ja päivittämällä säännöllisin välein indikaattoreihin perustuvaa arviota ilmastonmuutoksen vaikutuksista, jotta Euroopan uusiin tukipyyntöihin voidaan vastata,
• samarbeide med forskningsteam over hele Europa for å forbedre regionaliseringen av framtidsstudier av konsekvensene av klimaendringene,
EYK laati vuonna 2008 yhteistyössä YTK:n ja Maailman terveysjärjestön WHO:n Euroopan‑toimiston kanssa ilmastovaikutusraportin.
I 2008 utarbeidet EEA i samarbeid med Det felles forskningssenter (JRC) og Verdens helseorganisasjon sin rapport om konsekvensene av klimaendringene på grunnlag av over 40 indikatorer som dekket fysiske, biologiske og helsemessige konsekvenser.
Se perustuu yli 40 indikaattoriin ja kattaa fysikaaliset, biologiset ja terveydelliset vaikutukset.
Konklusjonene var at klimaendringene hadde ført til forandringer som i alle henseender var utbredt og økende.
Raportin päätelmänä oli, että ilmastonmuutokseen liittyvät muutokset ovat kaikilta osin laajoja ja kasvavia.
Data fra de ulike globale observasjons- og in-situ-måleprogrammene viser også at vi opplever forhold som går ut over de mest pessimistiske estimatene fra FNs klimapanels 2007-rapport.
Useista maailmanlaajuisista valvontaohjelmista ja paikallisista mittausohjelmista saadut tiedot osoittavat niin ikään, että tilanne on jo nyt pahempi kuin IPCC‑paneelin vuoden 2007 raportin pessimistisimmissäkään ennusteissa.
• utvikle modeller og data i partnerskap med ECMWF for å skape et nedskalert klimaarkiv for ”hindcasting” og ”forecasting” for Europas klima på subregionale romlige skalaer, og
• kehittämällä malleja ja tilastoja yhteistyössä Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa tarkoituksena perustaa pienimittakaavainen ilmastoarkisto, jonka yhteydessä Euroopan ilmastonkehitystä tarkastellaan jälkikäteen ja ennustetaan seutukunnallisesti, ja
• lage multimediebaserte, brukervennlige flerspråklige produkter om omfanget av konsekvensene av klimaendringene.
• luomalla helppokäyttöisiä ja monikielisiä multimediatuotteita ilmastonmuutoksen vaikutusten laajuudesta.
2.2 Sårbarhet og tilpasning
2.2 Haavoittuvuus ja sopeutuminen
Støtte utviklingen av ny politikk i EU og Europa på områdene sårbarhet og tilpasning og katastrofeforebygging og -håndtering ved å utvikle internettbasert tilgang til relevant miljøinformasjon, observasjoner med sikte på rask romlig kartlegging samt beslutningsverktøy ved hjelp av SEIS og GMES, for å hjelpe medlemsstatene til å oppfylle sine mål for håndtering av konsekvensene av klimaendringene, tilpasning, sårbarhetskartlegging, katastrofeforebygging og -håndtering.
Tukea EU:n ja Euroopan tulevan politiikan kehitystä haavoittuvuuden ja sopeutumisen sekä suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyn ja hallinnan aloilla kehittämällä nopeita tilakartoituksen ja päätöksenteon tuen työkaluja varten mahdollisuuksia etäkäyttää asiaan liittyviä ympäristötietoja ja havaintoja yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) avulla ja auttaa tällä tavoin jäsenvaltioita saavuttamaan tavoitteensa, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen vaikutuksista selviämiseen ja sopeutumiseen, haavoittuvuuskartoituksiin sekä suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyyn ja hallintaan.
• samle inn, administrere og vurdere policy-relevante data på europeisk plan for å kartlegge miljøsårbarheten i EU og nabolandene, i samarbeid med andre europeiske organisasjoner (dvs. DG ENV, JRC, EMSA, ESA),
• keräämällä, hallinnoimalla ja arvioimalla yhteistyössä muiden eurooppalaisten organisaatioiden kanssa (ympäristöasioiden pääosasto, YTK, Euroopan meriturvallisuusvirasto, Euroopan avaruusjärjestö) politiikan kannalta merkittävää koko Euroopan kattavaa tietoa rajat ylittävän ympäristön haavoittuvuuden kartoittamiseksi EU:ssa ja naapurimaissa,
Klimaendringene fører til økt sårbarhet for naturressurser og menneskelige aktiviteter i Europa.
Luonnonvarojen ja ihmisen toiminnan haavoittuvuus häiriöille lisääntyy Euroopassa ilmastonmuutoksen vuoksi.
Vi snakker om økt forekomst av ekstremtemperaturer, nedbør, flom, storm, tørke, skogbrann, intensivert arealbruk, industriutvikling, byutvikling, infrastrukturbygging og tap av biologisk mangfold.
Häiriöitä aiheuttavat äärilämpötilat, sademäärä, tulvat, myrskytuulet, kuivuus, metsäpalot, tehostunut maankäyttö, teollistumiskehitys, kaupunkialueiden laajeneminen, infrastruktuurin rakentaminen ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen.
EUs Grønnbok fra 2007 om klimatilpasninger understreker den økte risikoen for skade på mennesker, infrastruktur og miljø i EU, og understreker behovet for tidlig innsats og nye politiske løsninger i Europa.
EU:n vuonna 2007 julkaistussa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa vihreässä kirjassa korostettiin, että ihmisiin, infrastruktuuriin ja ympäristöön kohdistuvat riskit kasvavat EU:ssa, ja tähdennettiin varhaisen toiminnan ja poliittisen reagoinnin tarvetta.
• rapportere om nasjonale klimatilpasningsplaner og yte veiledning og støtte til informasjonsutveksling om regionale forebyggings-, styrings- og tilpasningsstrategier og beste praksis,
• raportoimalla kansallisista ilmastoon sopeutumisen suunnitelmista ja tarjoamalla ohjeistusta ja tukea tiedonvaihtoon alueellisista ennaltaehkäisy‑, hallinta‑ ja sopeutumisstrategioista ja parhaista käytännöistä,
I henhold til FNs klimakonvensjon gjennomføres nå et femårig arbeidsprogram om konsekvenser, sårbarhet og tilpasning.
YK:n ilmastonmuutossopimuksen puitteissa käynnistetään parhaillaan vaikutuksia, haavoittuvuutta ja sopeutumista käsittelevää viisivuotista työohjelmaa.
Et globalt post-Kyoto-regime er under utarbeidelse, også om tilpasning til klimaendringene, og målet er å komme fram til en avtale i København i slutten av 2009.
Kehitteillä on maailmanlaajuinen Kioton sopimuksen jälkeistä aikaa koskeva järjestely, johon sisältyy myös mukautuminen ilmastonmuutokseen, ja sopimus allekirjoitettaneen vuoden 2009 lopulla Kööpenhaminassa.
• vurdere miljøkonsekvensene av naturkatastrofer og industriulykker i Europa i tillegg til eksisterende tiltak for håndtering og forebygging, for å supplere informasjonen om økonomiske tap og samfunnsmessige konsekvenser innsamlet av andre organisasjoner,
• arvioimalla luonnon‑ ja teollisuusonnettomuuksien ympäristövaikutuksia Euroopassa sekä nykyisiä toimia niiden hallitsemiseksi ja ennalta ehkäisemiseksi ja täydentämällä näin muiden organisaatioiden keräämiä taloudellisia menetyksiä ja yhteiskunnallisia vaikutuksia koskevia tietoja,
Europakommisjonen forbereder nå en hvitbok om klimatilpasning med muligheter for å integrere klimatilpasning i EUs politikk i de mest sårbare regionene. Europakommisjonen planlegger også en uttalelse om et fellesskapsinitiativ når det gjelder katastrofeforebygging med sikte på å samle informasjon på en mer systematisk måte for å støtte tiltak i hele EU.
• tukemalla Euroopan yhteisön tiedonvälitysjärjestelmän perustamista suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja käyttämällä kehityksessä apuna eri puolilla Eurooppaa toimivien, suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyyn ja hallintaan liittyviä verkostoja, ja
• støtte opprettelsen av en ”clearing house” mekanisme i Fellesskapet for utveksling av informasjon og beste praksis innen katastrofeforebygging og -håndtering, som skal utvikles i samarbeid med nettverk av relevante aktører innen katastrofeforebygging og håndtering i hele Europa, og
Euroopan komissio suunnittelee niin ikään tiedonantoa, jonka aiheena on suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyä koskeva yhteisöaloite ja jonka tarkoituksena on koota tiedot entistä järjestelmällisemmin yhteen eri puolilla EU:ta toteutettavien toimien tukemiseksi.
• utvikle en prototyp av ”European Clearing House on Climate Change Impacts, Vulnerability and Adaptation" som skal sikre tilgang til europeiske klimaendringsdata og scenarier med informasjon om tiltak og god praksis, herunder økonomiske kostnader, som skal være knyttet til EEAs senter for klimaendringsdata og samkjøres med et ”clearing house” for katastrofeforebygging og håndtering.
• kehittämällä prototyypin ”eurooppalaiseksi ilmastonmuutoksen vaikutuksia, haavoittuvuutta ja sopeutumista käsitteleväksi tiedonvälitysjärjestelmäksi”, joka tarjoaa pääsyn eurooppalaisiin ilmastonmuutostietoihin ja ‑skenaarioihin, joka sisältää tietoja toimista ja hyvistä käytännöistä sekä kustannuksista, joka on yhdistetty EYK:n ilmastonmuutoksen tietokeskukseen ja joka toimii johdonmukaisesti suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyn ja hallinnan tiedonvälitysjärjestelmän kanssa.
Støtte innlemmelsen av et økosystem- og tjenesteperspektiv i evalueringen av nåværende og framtidige tematiske EU-strategier og sektorutvikling i internasjonale og regionale politiske arenaer, samt innenfor EEAs indikatorsett, sentrale rapporteringsøvelser og integrerte vurderinger som SOER 2010 og Eureca 2012.
Tukea ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen käsitteiden sisällyttämistä EU:n nykyisen ja tulevan eri alojen politiikan arviointiin ja alakohtaiseen kehitykseen kansainvälisen ja aluepolitiikan foorumeilla ja EYK:n indikaattorien puitteissa, keskeisessä raportoinnissa ja yhdennetyissä arvioissa, kuten vuoden 2010 arviossa Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä ja vuoden 2012 ekosysteemiarviossa.
• utarbeide Eureca 2012, den første økosystemvurderingen for Europa som skal inngå i oppfølgingen av tusenårsvurderingen av økosystemene,
• laatimalla ensimmäisen eurooppalaisen ekosysteemiarvion (Eureca 2012) osana vuosituhannen ekosysteemiarvion seurantaa,
• støtte TEEB, tusenårsvurderingen av økosystemene og UNEPs globale grønne New Deal-initiativ når det gjelder ressursregnskap, dokumentasjon av økosystemers motstandskraft, og produsere analyser av verdifastsettelsen av disse,
• tukemalla ekosysteemien ja biodiversiteetin taloudellisia näkökohtia käsittelevää TEEB‑hanketta (Economics of Ecosystems and Biodiversity), vuosituhannen ekosysteemiarviota ja YK:n ympäristöohjelman vihreän maailmantalouden aloitetta (Global Green New Deal), joka liittyy luonnonvaratilinpitoon, ekosysteemien sietokyvyn dokumentointiin ja niiden arvottamisen analysointiin,
Økosystemtjenestene omfatter forsyningstjenester, dvs. produkter som kommer fra økosystemer, som for eksempel genetiske ressurser, mat og fibrer, ferskvann; reguleringstjenester, dvs. fordeler som følger av reguleringen av økosystemprosesser, herunder flom- og sykdomskontroll, klima, vann og menneskers helse; kulturtjenester, dvs. ikke-materielle goder som rekreasjon, estetiske verdier og åndelig berikelse; samt støttetjenester, altså slike som trengs for å produsere alle andre økosystemtjenester, herunder produksjon av biomasse, ren luft, næringssyklus og vannsyklus.
Palveluihin sisältyvät tuotantopalvelut (ekosysteemeistä saatavat tuotteet, esimerkiksi perintöaines, ravinto ja kuidut, makea vesi), säätelevät palvelut (hyödyt ekosysteemiprosessien sääntelystä, esimerkiksi tulvien ja tautien säätely, ilmasto, vesi ja ihmisten terveys), kulttuuripalvelut (myös aineettomat hyödyt, kuten virkistys, esteettiset arvot ja henkinen rikastuminen) ja ylläpitävät palvelut (jotka ovat välttämättömiä kaikkien muiden ekosysteemipalvelujen tuotannolle, esimerkiksi biomassan tuotanto, puhdas ilma, ravinteiden ja veden kierto).
• øke bevisstheten om verdien og bruken av naturressurser gjennom analyser av markedsbaserte mekanismer for økosystemtjenester,
• lisäämällä tietoa luonnonvarojen arvosta ja käytöstä ekosysteemipalveluihin sovitettujen markkinalähtöisten mekanismien avulla,
• forbedre kunnskapen om grenseverdier og tåleevne for Europas økosystemer, særlig i forhold til klimaendringer, for eksempel karbonopptak, trofisk dynamikk, forsyningsevne og landskapsfragmentering,
• lisäämällä tietämystä Euroopan ekosysteemien kynnyksistä ja sietokyvystä erityisesti ilmastonmuutoksen osalta esimerkiksi hiilen sitomisen, ravintoketjujen dynamiikan, ravinnon tuotannon ja maiseman pirstoutumisen osalta,
• maksimere bruken av eksisterende data og romlige modelleringsteknikker i arbeidet med å analysere helsen og motstandskraften til økosystemtjenester i Europa og globalt når det gjelder Europas fotavtrykk og nye sektorbehov,
• maksimoimalla nykyisten tietojen ja tilamallinnustekniikoiden käyttö, jotta voidaan tukea ekosysteemipalvelujen kunnon ja sietokyvyn analysoimista Euroopassa ja maailmanlaajuisesti Euroopan jalanjäljen ja kasvavan alakohtaisen kysynnän osalta,
• oppdatere EEAs indikatorsett, herunder SEBI2010, ved å anvende en økosystemtjenestetilnærming og integrere dem i EEAs rapporter, og
Näitä luonnon palveluja ei tunnusteta riittävästi talouden markkinoilla, valtiollisessa politiikassa eikä maankäytössä, joten monet ekosysteemipalvelut ovat vaarassa hävitä tai niiden sietokyky on vakavassa vaarassa ylittyä.
Økonomiske markeder, myndighetenes politikk og arealforvaltningspraksis tar ikke tilstrekkelig hensyn til disse naturtjenestene, og følgelig står mange økosystemtjenester i fare for å gå tapt eller i alvorlig fare for å få redusert motstandskraft.
• päivittämällä EYK:n indikaattoripuitteita, SEBI 2010 ‑aloite mukaan luettuna, soveltamalla ekosysteemipalvelujen lähestymistapaa ja integroimalla ne EYK:n arviointeihin, ja
• produsere kommunikasjons- og utdanningsmateriell om økosystemtjenester som bringes ut til allmennheten, beslutningstakere og vitenskapelige eksperter via multimediekanaler, herunder Det europeiske fellesskaps ”Biodiversity Clearing House Mechanism”.
• tarjoamalla ekosysteemipalveluja koskevaa viestintä‑ ja koulutusaineistoa yleisölle, poliittisille päättäjille ja tieteellisille asiantuntijoille multimedian kautta, esimerkiksi EY:n biologisen monimuotoisuuden tiedonvälitysjärjestelmän avulla.
I samarbeid med OECD, Eurostat, Det felles forskningssenter og EU-byråer gjennomføre en rekke vurderinger og datainnsamlingsprosjekter for å framskaffe underbyggende materiale for utviklingen av politikk med sikte på å redusere de negative konsekvensene for menneskers helse av forurensning, kjemikalier og ulike teknologier.
Tehdä yhteistyössä OECD:n, Eurostatin, yhteisen tutkimuskeskuksen ja EU:n virastojen kanssa erilaisia arvioita ja tiedonkeruuhankkeita, joilla tuetaan saasteista, kemikaaleista ja erilaisista tekniikoista ihmisen terveyteen kohdistuvia haittavaikutuksia vähentävän politiikan kehittämistä.
Det vil også bli lagt vekt på studier som undersøker behovet for tidlige tiltak og på fordelene ved forebyggende tiltak og tiltak i samsvar med føre-var-prinsippet.
Samalla painotetaan varhaisen toiminnan tarvetta selventäviä tutkimuksia ja ennalta ehkäisevien toimien ja varotoimien hyötyjä.
• undersøke miljøbelastningen fra forurensende stoffer og kjemikalier, herunder aspekter som alder, samfunnsøkonomisk status og migrasjonsbakgrunn,
• testaamalla erilaisten menetelmällisten lähestymistapojen, kuten biomonitoroinnin, käyttökelpoisuutta arvioitaessa saasteiden haitallisia ja hyödyllisiä vaikutuksia (kuten muovit, hormonaaliset haitta‑aineet, muuntogeeniset viljelykasvit polttoaineiden ja kuidun tuotantoon) ympäristöön ja ekosysteemeihin (myös ulko‑ ja sisäilma, vesi ja maaperä) ja erityisesti ekosysteemien toimintaan ja ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin,
Miljøkvalitet og forbindelsen til menneskers helse er definert som en prioritering i EUs 6. miljøhandlingsprogram.
Ympäristön laatu ja sen yhteydet ihmisen terveyteen tunnustetaan yhdeksi ympäristöä koskevan kuudennen toimintaohjelman painopistealueista.
Dette sees også igjen i Det europeiske fellesskaps nye handlingsprogram for 2008–2013 på helseområdet, EUs handlingsplan for miljø og helse 2004–2010, EUs fornyede strategi for bærekraftig utvikling, EUs sentrale kjemikaliestrategier og i Verdens helseorganisasjons handlingsplan for barns helse og miljø i Europa.
Se näkyy myös yhteisön toisessa terveysalan toiminta‑ohjelmassa (2008–2013), Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelmassa (2004–2010), EU:n uudistetussa kestävän kehityksen strategiassa ja EU:n keskeisessä kemikaalipolitiikassa sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n lasten ja ympäristöterveyden toimintaohjelmassa.
Midtveisevalueringer av disse programmene anerkjenner framskrittene som er gjort, men påpeker klart behovet for en kraftinnsats i framtiden.
• tutkimalla saasteiden ja kemikaalien ympäristökuormitusta esimerkiksi iän, sosiaalis‑taloudellisen statuksen ja kulkeutumisen taustojen perusteella,
• bidra til alle større EEA-vurderinger, inkludert SOER 2010 og Eureca 2012, EEAs regionale vurderinger og ulike internasjonale rapporter og vurderinger, som FNs ministerkonferanse Miljø for Europa,
• tuottamalla syötteitä kaikkiin keskeisiin EYK:n arviointeihin, kuten ympäristön tilaa ja näkymiä koskevaan arvioon vuonna 2010 ja eurooppalaiseen ekosysteemiarvioon vuonna 2012, EYK:n alueellisiin arviointeihin ja moniin kansainvälisiin raportteihin ja arvioihin, kuten YK:n Euroopan ympäristö ‑ministerikonferenssiin,
• utarbeide en rapport om Bradford-Hills arbeid på kriterier for årsakssammenheng på miljø- og helseområdet,
• tuottamalla raportin Bradford‑Hillin työstä, joka käsittelee syy‑seuraussuhteita ympäristön ja terveyden alalla,
På møtet i Det europeiske råd nylig understreket helseministrene behovet for tidlige tiltak, fordelene ved forebyggende tiltak og føre-var-tiltak og nødvendigheten av å utvikle verktøy for å foregripe, forebygge og reagere på potensielle nye og ”gamle” trusler som nanoteknologi, og behovet for å styrke relevante aktørers deltakelse gjennom partnerskap på tvers av sektorer og på alle plan.
Terveysministerit korostivat hiljattain kokoontuneessa EU:n neuvostossa tarvetta varhaisiin toimiin, ennalta ehkäisevien ja varotoimien hyötyjä ja tarvetta kehittää välineitä, jotka ennakoivat ja torjuvat mahdollisia uhkia ja vastaavat niihin uusien ja uusiutuvien kysymysten, kuten nanoteknologian, alalla, sekä tarvetta lisätä alan sidosryhmien osallistumista kumppanuuksien avulla eri toimialoilla ja kaikilla tasoilla.
De etterlyste også informasjon om miljødeterminanter med positive helseeffekter, som miljøer med biologisk mangfold, ikke-motoriserte transportmidler og boforhold.
Ministerit peräänkuuluttivat tietoa ympäristöön vaikuttavista tekijöistä, joiden terveysvaikutukset ovat myönteisiä, kuten biologisesti monimuotoiset ympäristöt, moottorittomat liikennevälineet ja asumisolot.
• forbedre beslutningsverktøyene for håndtering av usikkerhet, risiko, uvitenhet og føre-var-tiltak innen sentrale miljø- og helsespørsmål.
• tekemällä yhteistyötä keskeisten kumppanien kanssa merkittävissä EU:n toimielinten välisissä prosesseissa ja suurimmissa tapahtumissa ja kokouksissa, kuten WHO:n ministerikonferenssissa ja Euroopan kansanterveysjärjestön (EUPHA) vuoden 2009 konferenssissa, ja
• bedre tilgjengeligheten av informasjon om miljø, helse og kjemikalier, herunder videreutvikle indikatorer, romlige analyser og forbindelsene til SEIS og GMES,
• parantamalla päätöksentekoa tukevia työkaluja siinä, miten ne huomioivat epävarmuuden, riskin, tietämättömyyden ja varovaisuuden keskeisissä ympäristö‑ ja terveyskysymyksissä.
Styrke samarbeidet og støtte informasjons- og dataaktivitetene i forbindelse med EUs hav- og sjøfartspolitikk for å kunne identifisere, utnytte og revidere økonomiske data om maritime aktiviteter, gjennomføre vurderinger av marin romlig planlegging og samarbeide med kildeorganisasjoner for å integrere relevant miljøinformasjon.
Laajentaa yhteistyötä ja tukea toimia, jotka liittyvät EU:n meripolitiikan alaa koskeviin tietoihin ja joiden avulla pystymme tunnistamaan, hyödyntämään ja arvioimaan taloudellisia tietoja merellä tapahtuvasta toiminnasta, tekemään arvioita merialueiden käytön suunnittelusta ja tekemään yhteistyötä lähdeorganisaatioiden kanssa, jotta merkittävät ympäristötiedot voidaan ottaa huomioon.
• harmonisere karakteriseringen av havbunnen og kartleggingen av habitater i tråd med EUNIS-kompatibel bredskala kartlegging og klassifikasjon,
• yhdenmukaistamalla merenpohjan ja luontotyyppien kuvaamista EUNIS‑tietokantaan sopivan suurimittakaavaisen kartoituksen ja luokituksen avulla,
• utarbeide analyser av marine økosystemregnskap i forhold til maritim samfunnsøkonomisk virksomhet,
• käynnistämällä selvityksiä meriekosysteemien kirjanpidosta meriympäristön sosiaalis‑taloudellisen toiminnan osalta,
Denne tilnærmingen tar hensyn til det store miljøpotensialet Europas hav- og kystområder har når det gjelder levering av vitale økologiske tjenester med tanke på de økte belastningene klimaendringene og intensiveringen av ulike og konkurrerende økonomiske aktiviteter (blant annet skipsfart, fiskerier, energi, ressursutnyttelse) medfører i hele det europeiske havområdet.
• osallistumalla Euroopan vesitietojärjestelmään kuuluvaan paikkatietojen vaihtojärjestelmään tietojen hakemiseksi, tarkastelemiseksi ja niistä keskustelemiseksi Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) yhteydessä,
• bidra til plattformen for romlig informasjon i WISE, for innhenting og gjennomgang av data og drøftelser, som er tilknyttet EMODNET,
EU:n meripolitiikka ja sen ympäristöpilari, meristrategian puitedirektiivi, asettavat ekosysteemilähtöisen lähestymistavan keskeiseksi osaksi yhdennettyjä poliittisia toimia valtameriä ja meri‑ ja rannikkoalueita koskevien kysymysten alalla.
• stå for den maritime delen og støtte den integrerte tilnærmingen til hav- og sjøfartsrelaterte saker i utkastet (med noter) til SOER 2010, med fokus på å evaluere effekten av politikk og praksis innen marin romlig planlegging,
• huolehtimalla merta koskevasta osuudesta ja tukemalla yhdennettyä lähestymistapaa selityksin varustetussa, mereen liittyviä aiheita käsittelevässä luonnoksessa vuoden 2012 eurooppalaiseksi ekosysteemiarvioksi ja painottamalla siinä merialueiden käytön suunnittelun ja käytäntöjen tehokkuuden arviointia,
Det trengs nye og mer omfattende overvåkings- og analysemetoder for å kunne gjennomføre integrerte vurderinger.
Yhdennetyissä arvioissa tarvitaan nyt uusia, entistä laajempia seuranta‑ ja analyysimenetelmiä.
Disse vil bygge videre på utviklingen av teknologi og informasjonssystemer som allerede er på vei, som et europeisk sjøatlas, og den spesifikke støtten til det europeiske marine observasjons- og datanettverket EMODNET, med lenker til WISE-marine og SEIS.
Ne perustuvat teknisten järjestelmien ja tietojärjestelmien, kuten EU:n merikartaston, jo alulle pantuun kehittämiseen ja erityiseen tukeen Euroopan meripoliittiselle seurantakeskukselle ja tietoverkolle (EMODNET) ja sen yhteyksille Euroopan vesitietojärjestelmän meriosioon ja SEIS‑järjestelmään.
Dette vil bidra til å knytte sammen kildeorganisasjonene og sikre nettbasert og delt tilgang til nødvendige data som støtte for marin romlig planlegging og rapportering om miljøtilstanden.
Nämä auttavat muodostamaan yhteyden lähdeorganisaatioihin ja tarjoavat yhteisen ja ajantasaisen yhteyden kaikkiin tarvittaviin tietoihin, joilla tuetaan merialueiden käytön suunnittelua ja ympäristöraportoinnin tilaa.
• bidra i vurderingen av sjøfartspolitikken som innspill til tilknyttede politikkområder (som turisme, transport) i tillegg til andre regionale aspekter, med sikte på framdriftsrapporten (syntese) Horizon 2020, strategien for Østersjøregionen under det svenske formannskapet i 2009 og det spanske formannskapet i 2010, og
• osallistumalla asianmukaisen meripolitiikan arviointiin täydentämällä asiaan liittyviä seikkoja (esim. matkailu, liikenne) sekä muita alueellisia näkökohtia kahden vuoden välein julkaistavassa Horizon 2020 ‑edistymisyhteenvedossa, Itämeren aluestrategiassa Ruotsin puheenjohtajakaudella vuonna 2009 ja Espanjan puheenjohtajakaudella vuonna 2010, ja
• sikre brukervennlig tilgang til rapporter, data, indikatorer og annen informasjon gjennom EEAs senter for vanndata, med relevante analyseverktøy.
• tarjoamalla EYK:n vesien tietokeskuksen asianmukaisten analyyttisten työkalujen avulla helpon pääsyn raportteihin, tilastotietoihin, indikaattoreihin ja muuhun tietoon.
• etablere en felles metodologi for flerdimensjonal (for eksempel bentisk marint landskap) og funksjonell (for eksempel energipotensial, refugier) kartlegging av Europas havområder i forbindelse med arbeidet på det europeiske
• vahvistamalla yhteiset menetelmät Euroopan merien moniulotteista (esim. pohjanmuodostusta selvittävää) ja toiminnallista (esim. energiapotentiaali, suoja‑alueet) kartoitusta varten, jotta voidaan osallistua Euroopan merikartaston laatimiseen, tarjota paikallisesti merkittäviä arvioita ja lisätä meriosio Euroopan vesitietojärjestelmään (WISE),
2.6 Bærekraftig forbruk/produksjon og avfall
2.6 Kestävä kulutus ja tuotanto sekä jätteet
Støtte aktiviteter på globalt, europeisk og nasjonalt plan når det gjelder bærekraftig forbruk og produksjon og ressurs- og avfallsstyring ved å styrke det analytiske grunnlaget gjennom utvikling og bruk av SCP (bærekraftig forbruk og produksjon) og andre strukturelle indikatorer, livssyklusanalyser, miljøregnskap, integrerte vurderinger, prognoser og scenarier, med særlig fokus på bolig, mat, mobilitet og turisme/rekreasjon.
Tukea maailmanlaajuisia, EU:n ja jäsenvaltioiden kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä resurssienhallintaa ja jätehuoltoa koskevia toimia analyyttista perustaa vahvistamalla ja kehittää kestävän kulutuksen ja tuotannon indikaattoreita ja muita rakenteellisia indikaattoreita, elinkaariarviointia, ympäristötilinpitoa, yhdennettyjä arviointeja, näkymiä ja skenaarioita sekä keskittyä erityisesti asumiseen, ravintoon, liikkuvuuteen sekä matkailuun ja virkistykseen.
• styrke innsatsen, i tett samarbeid med Eurostat, JRC, OECD og FN, for å videreutvikle integrerte økonomiske og miljømessige regnskap,
Analyysi ja tuotannon tarkistusta ja tekemällä tässä yhteydessä toimien vaikuttavuusarviointeja sekä yhdennettyjä arviointeja tuotannon ja kulutuksen vaikutuksista Euroopassa ja muualla maailmassa,
• gjennomføre analyser i forbindelse med livssyklusanalyser, ressurstilgjengelighet og produktivitet, renere produksjon og miljøeffektive produkter,
• lisäämällä tiiviissä yhteistyössä Eurostatin, YTK:n, OECD:n ja YK:n kanssa toimia yhdennetyn talous‑ ja ympäristötilinpidon kehittämiseksi edelleen,
Det blir stadig klarere at vi som europeere må ta ansvar for de konsekvensene våre forbruks- og produksjonsmønstre får for miljøet i Europa, og for livssykluskonsekvensene disse får for miljøet i andre deler av verden.
On yhä yleisemmin tunnustettu tosiasia, että meidän eurooppalaisten on kannettava vastuu kulutus‑ ja tuotantomalliemme ympäristövaikutuksista Euroopassa ja niiden elinkaareen liittyvistä ympäristövaikutuksista muissa maanosissa.
Bærekraftig styring av materialressurser og avfall er en integrerende del av dette.
Materiaaliresurssien kestävä hallinta ja kestävä jätehuolto ovat erottamaton osa tätä vastuuta.
• utvikle prognoser og scenarier for bærekraftig forbruk og produksjon i Europa,
• tekemällä selvityksiä elinkaariarvioinneista, resurssien käytettävyydestä ja tuottavuudesta, puhtaammasta tuotannosta ja ekotehokkaista tuotteista,
• støtte gjennomføringen av rammedirektivet for avfall og den tematiske strategien for forebygging og resirkulering av avfall gjennom analyser av ulike avfallsstrømmer,
• kehittämällä kestäviä kulutus‑ ja tuotantonäkymiä sekä ‑skenaarioita Euroopalle,
• samarbeide med næringslivet og små og mellomstore bedrifter og dele erfaringer og god praksis når det gjelder bærekraftige virksomhetsstrategier, bedriftenes samfunnsansvar, EMAS og detaljistenes rolle,
• tukemalla jätteitä koskevan puitedirektiivin ja jätteen synnyn ehkäisyä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian täytäntöönpanoa selvittämällä erilaisia jätevirtoja,
Betydningen av SCP, herunder avfallsproduksjon og ressursbruk, gjenspeiles i politiske prioriteringer og planer, særlig i UNCSDs gjennomgang i 2010–2011 av SCP og avfall, EUs handlingsplan for bærekraftig forbruk og produksjon og bærekraftig industripolitikk, gjennomgangen i 2010 av de tematiske strategiene for bærekraftig bruk av naturressurser og avfallsforebygging og resirkulering, EUs andre strategier på avfallsområdet, herunder revisjonen av rammedirektivet for avfall og nasjonale strategier for SCP, ressurser og avfall.
Kestävän kulutuksen ja tuotannon sekä jätteiden tuotannon ja resurssien käytön merkitys näkyy poliittisissa painopistealueissa ja suunnitelmissa, erityisesti YK:n kestävän kehityksen toimikunnan (UNCSD) 2010–2011 arviossa kestävästä kulutuksesta ja tuotannosta sekä jätteistä, EU:n kestävän kulutuksen ja tuotannon ja kestävän teollisuuspolitiikan toimintasuunnitelmasta, luonnonvarojen kestävän käytön ja jätteen synnyn ehkäisyn ja kierrätyksen teemakohtaisen strategian tarkistuksessa vuonna 2010 sekä muussa EU:n jätepolitiikassa, johon kuuluvat myös jätteitä koskevan puitedirektiivin tarkistus sekä kansallinen kestävää kulutusta ja tuotantoa, resursseja ja jätteitä koskeva politiikka.
Den gjenspeiles også i næringslivets økte fokus på bedriftenes samfunnsansvar, på effektivitet i ressursbruken og miljøstyringssystemer og på bærekraftige forbruksmønstre i hele Europa.
Merkitys näkyy myös siinä, että liiketoiminnassa kiinnitetään yhä enemmän huomiota yritysten yhteiskuntavastuuseen, tehokkaaseen resurssien käyttöön ja ympäristönhallintajärjestelmiin, sekä Euroopassa lisääntyvänä kiinnostuksena kestävän kulutuksen malleja kohtaan.
• støtte naboland når det gjelder SCP og behov for avfallsinformasjon, særlig middelhavslandene gjennom Horizon 2020-initiativet og EEAs samarbeidsland på Vest-Balkan, og
• tukemalla naapurimaita kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä jätteitä koskevien tietojen tarpeissa, erityisesti Välimeren maita Horizon 2020 ‑aloitteen puitteissa ja EYK:n Länsi‑Balkanin maiden kanssa tekemän yhteistyön puitteissa, ja
• utarbeide og vedlikeholde indikatorer for bærekraftig forbruk og produksjon, avfall og ressurser via SEIS og Eurostats miljødatasentre,
• tuottamalla ja ylläpitämällä kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä jätteitä ja resursseja mittaavia indikaattoreita yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja Eurostatin tietokeskusten avulla,
• forbedre kommunikasjonen med beslutningstakerne om hvordan man kan begrense miljøkonsekvensene av forbruk, og utvikle alternativer for mer bærekraftige produkter og produksjon.
• parantamalla poliittisten päättäjien ja kuluttajien välistä viestintää siitä, miten kulutuksen ympäristövaikutuksia voidaan vähentää ja miten voidaan kehittää vaihtoehtoja entistä kestävämpiä tuotteita ja kulutusta varten.
• støtte gjennomføringen av EUs handlingsplan for SCP, EUs tematiske strategier, nasjonale SCP-politikker, den globale Marrakech-prosessen for SCP og UNCSDs gjennomgang av SCP gjennom effektevalueringer av politikken og integrerte vurderinger av miljøkonsekvensene av produksjon og forbruk i Europa og andre deler av verden,
• tukemalla EU:n kestävän kulutuksen ja tuotannon toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, EU:n teemakohtaisia strategioita, kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa kansallista politiikkaa, maailmanlaajuista Marrakechin prosessia sekä UNCSD:n suorittamaa kestävän kulutuksen
Informere beslutningstakere, praktikere og allmennheten om hvordan den økende intensiteten i romlig og arealbasert ressursbruk fører til konflikter og potensielt irreversible forandringer ved hjelp av en analytisk plattform for romlig analyse, målrettet modellering av arealbruk, integrasjon av samfunnsøkonomisk statistikk og høyoppløselig arealinformasjon og planleggingstjenester for å granske urbaniserings- og arealbruksprosessene.
Tiedottaa poliittisille päättäjille, toimijoille ja yleisölle, miten alueiden ja maankäyttöresurssien entistä tehokkaampi käyttö johtaa konflikteihin ja mahdollisesti palautumattomiin muutoksiin, ja kehittää tätä varten tila‑analyyseja, kohdennettua maankäyttömallinnusta, sosiaalis‑taloudellisten tilastojen yhdistämistä sekä tarkkoja maankäyttötietoja ja suunnittelupalveluja koskeva analyyttinen perusta, jonka avulla voidaan tutkia kaupungistumisen ja maankäytön prosesseja.
• samarbeide med ESPON2013 for å definere og prøve ut et nytt sett territorielle indikatorer som støtte for den romlige planleggingen og for å få forståelse av ulike utviklingsperspektiver,
Analyysi jonka avulla voidaan ymmärtää erilaisia suunnitteluvaihtoehtoja, ja testaamalla tätä sarjaa,
EUs nye Lisboa-traktat understreker at et politisk virkemiddel for samordning, sammenheng og synergier av sektorpolitikkene er helt nødvendig for å få en bærekraftig romlig utvikling og et styringssystem med flere nivåer på det europeiske kontinent. Det første handlingsprogrammet for gjennomføring av EUs territoriale agenda tar særlig sikte på å utvikle en robust kunnskapsplattform og vurderinger av tilstand, perspektiver, trender og effekter av politikken i de ulike delene av Europa.
• tuottamalla yhteistyössä erityisesti aluepolitiikan pääosaston, YTK:n ja Eurostatin kanssa arvioita Euroopan aluekehityksestä kehittyneiden tilankäytön analyysitekniikoiden, tähänastisten kehityssuuntauksien, nykytilannetta koskevien arvioiden, tulevaisuusarvioiden ja politiikan tehokkuusarvioiden avulla ja ottamalla tässä yhteydessä huomioon erilaisten toimintavaihtoehtojen taloudellisuuden,
• produsere vurderinger av territorielle utviklinger i Europa ved bruk av avanserte romlige analyseteknikker, tidligere trender, ”now-casting”, framtidsrettede vurderinger, analyser av effekten av de politiske tiltakene, herunder hvor mye de ulike veiene vil koste, særlig sammen med DG Regio, JRC og Eurostat,
EU:n uudessa Lissabonin sopimuksessa korostetaan, että sektorikohtaisten politiikkojen yhteensovittamisen, yhtenäisyyden ja synergian mahdollistava poliittinen työkalu on välttämätön kestävän aluesuunnittelun ja monitasoisen hallintajärjestelmän aikaansaamiseksi Euroopan mantereelle.
• samarbeide med Eurostat, FN og nasjonale statistiske kontorer for å sikre at EEA-styrte areal-, vann- og økosystemregnskap blir en global standard innenfor FNs retningslinjer for miljøregnskap,
EU:n alueellisen agendan täytäntöönpanoa koskevassa ensimmäisessä toimintaohjelmassa pyritään erityisesti kehittämään vankka tietopohja ja arviointeja tilasta, näkymistä, kehityssuuntauksista ja poliittisista vaikutuksista eri puolilla Eurooppaa.
I løpet av det siste tiåret har EEA analysert konflikter som gjelder utnyttelsen av rom- og arealbaserte ressurser i Europa, og konstatert at disse forsterkes av urbanisering, transportvekst, endringer i prioriteringene for landbruket, nye former for turisme, våre skiftende ambisjoner med hensyn til mobilitet og bolig, demografi og stadige endringer i det geografiske landskapet grunnet klimaendringer som setter den økologiske og samfunnsmessige robustheten på spill.
• tekemällä yhteistyötä Eurostatin, YK:n ja jäsenvaltioiden tilastokeskusten kanssa sen varmistamiseksi, että EYK:n johtamat maan‑ ja vedenkäytön ja ekosysteemien tilinpitojärjestelmät muodostuvat YK:n ympäristötilinpidon maailmanlaajuisiksi standardeiksi,
• utnytte fullt ut det ferdige 2006 Corine Land Cover-registeret og tilhørende databaser, særlig den høyoppløselige informasjonen om jordforsegling,
• hyödyntämällä valmistunutta 2006 Corine Land Cover ‑maankäyttöluokitustietokantaa ja muita vastaavia tietokantoja erityisesti tarkkojen maaperän peittymistietojen osalta,
• støtte utviklingen av tjenestene til GMES-Land og globale observasjonssystemer, og
• tukemalla ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) maankäyttöjärjestelmän ja maailmanlaajuisen havainnointijärjestelmän kehitystä, ja
• gjennomføre utvalgte regionale og tematiske vurderinger (for eksempel av by-, fjell- og distriktsområder, turisme, transport og støykartlegging, konsekvenser av jorderosjon, arealprising og skatter) og produsere innspill til SOER 2010 og Eureca 2012.
• tekemällä valikoituja alue‑ ja teemakohtaisia arvioita (esimerkiksi kaupunki‑, vuoristo‑ ja maaseutualueilta, matkailusta, liikenteestä ja melukartoituksesta, maaperän eroosion vaikutuksista, maan hinnoittelusta ja verotuksesta) ja tuottamalla syötteitä Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2010 tehtävään arvioon sekä vuoden 2012 eurooppalaiseen ekosysteemiarvioon (Eureca).
• integrere alle relevante geo-romlige datasett og informasjon på europeisk plan via SEIS, Inspire og senteret for arealbruksdata, herunder en operativ database med støykart og støydata som et ledd i gjennomføringen av ReportNet i henhold til miljøstøydirektivet,
• määrittelemällä ESPON2013‑ohjelman yhteydessä uudenlainen alueellisten indikaattoreiden sarja, jolla tuetaan aluesuunnittelua ja
2.8 Landbruk og skogbruk
2.8 Maa‑ ja metsätalous
Produsere integrerte analyser av arealbrukstrender innen landbruk og skogbruk ved å vurdere deres nåværende og framtidige konsekvenser for vann, jordbunn, luftkvalitet, biologisk mangfold og landskap.
Tarjota yhdennettyjä selvityksiä maankäytön kehityssuunnista maa‑ ja metsätaloudessa tekemällä arviointeja niiden nykyisistä ja tulevista vaikutuksista vesiin, maaperään, ilmanlaatuun, biologiseen monimuotoisuuteen ja maisemaan.
Dette vil gjøre det lettere å vurdere konsekvensene av nye samfunnsbehov og demografiske og teknologiske trender for det naturlige miljøet og danne et grunnlag for evaluering av politikk som kan brukes som feedback til berørte sektor- og miljøstrategier.
Näin voidaan arvioida uusien yhteiskunnallisten vaatimusten, väestökehityksen ja tekniikan suuntausten vaikutuksia luonnonympäristöön ja luoda perusta alakohtaisen politiikan ja ympäristöpolitiikan arvioinneille ja niitä koskevalle palautteelle.
• integrere økonomiske og biofysiske modeller og data for å vurdere drivkreftene bak miljøkonsekvensene av samfunnsøkonomiske trender for å ha faktabasert informasjon når sektorpolitikk drøftes, innen landbruk, bioenergi og distriktsutvikling,
• yhdentämällä taloudelliset ja biofyysiset mallit ja tiedot, jotta sosiaalis‑taloudellisten kehityssuuntausten taustalla vaikuttavia voimia voidaan arvioida ja antaa tietoja alakohtaiseen poliittiseen keskusteluun maatalouden, bioenergian ja maaseudun kehittämisen politiikan aloilla,
• utvide sektorrelaterte indikatorsett, romlige analyser og databaser om landbrukspraksiser og nye arealbrukstrender, for eksempel den kombinerte effekten av mat, fôr- og biomasseproduksjon på vannressursene, bruken av kunstgjødsel og plantevernmidler, pløyemetoder, husdyrhold, i samarbeid med Europakommisjonens tjenester og UNEP,
• laajentamalla yhteistyössä komission yksiköiden ja YK:n ympäristöohjelman kanssa alakohtaisia indikaattorisarjoja, tilankäyttöanalyyseja ja tietokantoja, jotka koskevat viljelykäytäntöjä ja uusia maankäyttösuuntauksia, kuten elintarvikkeiden, rehun ja biomassan tuotannon yhdistettyjä vaikutuksia vesivaroihin, lannoitteiden ja torjunta‑aineiden käyttöä, maanmuokkausmenetelmiä ja eläinsuojia,
Bruken av landbruks- og skogbruksareal i Europa til produksjon av primærvarer (mat, fôr, biomasse til energi- og materialformål) vil intensiveres i tiårene som kommer som følge av nye behov, teknologiske framskritt (for eksempel enzymatisk nedbrytning av celluloseholdig materiale, manipulering av næringsmidlers egenskaper, planteforedling, herunder genetisk modifiserte organismer osv.) og endrede dyrkingsmetoder.
Maa‑ ja metsätalousmaan käyttö perustuotannon materiaalien (ruoan, rehun, energiabiomassan ja raaka‑aineiden) tuotantoon tehostuu entisestään tulevina vuosikymmeninä. Tämä johtuu uusista vaatimuksista, tekniikan kehittymisestä (esimerkkinä selluloosa‑aineksen hajottaminen entsyymien avulla, elintarvikkeiden ominaisuuksien kehittäminen tekniikan avulla, viljelykasvien jalostaminen sekä muuntogeeniset organismit) ja maatalouskäytäntöjen muuttumisesta.
Skogbruk og landbruk leverer i økende grad til sluttbruk i byggevirksomhet, energi og biomaterialer, noe som fører til økt belastning på tilgjengelige landarealer.
Metsä‑ ja maataloudessa siirrytään yhä enenevässä määrin rakennusten, energian ja biomateriaalien jaettuun loppukäyttöön, mikä lisää käytettävissä olevien maa‑alueiden kysyntää.
De forventede konsekvensene av klimaendringer og arealbruksendringer for urban sektor og tjenestesektoren vil i sin tur øke belastningene på vann- og jordressurser, biologisk mangfold, landskap og luftkvalitet.
Ilmastonmuutoksen ja sen, että maata otetaan kaupunkien ja palvelusektorien käyttöön, odotetaan lisäävän vesi‑ ja maaresursseihin kohdistuvia paineita ja vaikuttavan biologiseen monimuotoisuuteen, maisemaan ja ilmanlaatuun.
EEA har arbeidet på miljøindikatorer for landbruket, utviklet konseptet jordbruksland med høy naturverdi og undersøkt integreringen av politikken, for eksempel når det gjelder bioenergiproduksjon.
EYK on työstänyt maatalousympäristön indikaattoreita, kehittänyt luonnoltaan arvokkaan maatalousmaan käsitteen ja selvittänyt toimintalinjojen yhdentämistä muun muassa bioenergian tuotannon osalta.
• gjennomføre vurderinger av kritiske problemer som karbonbalanse i forhold til arealbruksendringer, både i Europa og globalt, undersøke miljøkonsekvensene av fremmede arter og genmodifiserte avlinger, særlig bioenergi- og fiberavlinger,
• tuottamalla arvioita kriittisistä kysymyksistä, kuten maankäytön muutokseen liittyvästä hiilitaseesta sekä Euroopassa että muualla maailmassa, ja tutkimalla vieraslajien ja muuntogeenisten viljelykasvien ympäristövaikutuksia erityisesti bioenergian ja kuitujen osalta,