pere/sami_parallel huggingface dataset:
For eksempel; de fleste land tillater ikke vilkårlig narkotikatesting av bilførere. Noen land tester bare for illegale rusmidler, og dermed kan det ikke sies noe om utbredelsen av psykoaktive legemidler.
Kansallinen lainsäädäntö tai käytännöt voivat myös rajoittaa esiintyvyyttä koskevien tutkimusten laajuutta ja vertailukelpoisuutta.
Enkelte “nulltoleranse”-land skiller ikke mellom psykoaktive legemidler og illegale rusmidler, mens andre gjør det.
Esimerkiksi huumeidenkäytön satunnaisotantaan perustuvat tienvarsitutkimukset eivät ole sallittuja useimmissa maissa.
Både Belgia og Storbritannia har imidlertid et spesielt forbud mot å bruke resultatet av narkotikatester av bilførere som bevis i forhold til et annet lovbrudd.
Joissakin maissa testejä suoritetaan ainoastaan laittomien huumausaineiden osalta, eikä psykoaktiivisten lääkkeiden esiintyvyyttä voida osoittaa.
Vilkårlige undersøkelser av bilførere langs veiene, som kan gi et representativt bilde av hele den kjørende befolkningen, er tilgjengelig for tre EU-medlemsstater samt Norge.
Kuljettajia koskevia, satunnaisotantaan perustuvia tienvarsitutkimuksia, jotka voivat antaa edustavan kuvan kaikista kuljettajista, on saatavilla kolmen EU:n jäsenvaltion ja Norjan osalta.
Fra andre undersøkelser har vi data om bruken av rusmidler hos bestemte undergrupper av bilførere.
Muissa tutkimuksissa annetaan tietoa huumeiden käytöstä tietyissä kuljettajaryhmissä.
Noen studier har bare tatt for seg bilførere som har vært involvert i dødsulykker, mens andre har sett på utvalgsgrupper av bilførere som har blitt skadet, drept, involvert i ulykker og/eller mistenkt for å kjøre i alkohol- eller narkotikapåvirket tilstand.
Joissakin tutkimuksissa tarkasteltiin ainoastaan kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa osallisina olleita kuljettajia, toisissa tutkittiin loukkaantuneita kuljettajia, surmansa saaneita kuljettajia, onnettomuuksiin osallistuneita kuljettajia ja kuljettajia, joita epäiltiin juopuneena tai huumaantuneena ajamisesta.
Resultatene av disse ulike studiene er imidlertid ikke vitenskapelig sammenlignbare.
Näiden eri tutkimusten tulokset eivät kuitenkaan ole tieteellisesti vertailukelpoisia keskenään.
Etter en positiv alkoholtest kan f.eks. narkotikatesting nedprioriteres ettersom begrensede ressurser og påtalemessige hensyn gjerne går foran eventuelle behov for omfattende datainnsamling.
Alkoholitestin positiivinen tulos voi johtaa siihen, että huumetestiä ei edellytetä lainkaan, sillä resurssien rajallisuus ja syytevaatimukset voivat olla tärkeämmät kuin laajaa tietojenkeruuta koskeva tarve.
Dette har vært tilfelle i Danmark, Estland, Irland og Portugal.
Näin on käynyt Tanskassa, Virossa, Irlannissa ja Portugalissa.
Den franske SAM-studien, en av de mest omfattende studiene som er gjort på dette området i senere år, ble muliggjort etter en endring i den franske veitrafikkloven som pålegger politiet til, under bestemte omstendigheter, å teste alle bilførere for narkotika.
Ranskalainen SAM-tutkimus, joka on yksi aihetta koskevista kattavimmista tutkimuksista viime vuosina, oli mahdollista suorittaa, koska kansallista tiesäännöstöä muutettiin siten, että poliisi velvoitettiin tietyissä olosuhteissa testaamaan kaikki kuljettajat huumeidenkäytön osalta.
Spor av narkotika kan påvises i ulike biologiske prøver, som blod, urin, spytt, svette og til og med hår.
Huumeiden käyttöä koskeva näyttö voidaan saada biologisista näytteistä, mukaan lukien veri, virtsa, sylki, hiki ja jopa hiukset.
Blod er den ideelle matrisen for rettslig bevis på påvirkning, men av praktiske årsaker foretrekkes spytt (saliva) for rutinemessige kontroller.
Heikentynyttä suorituskykyä koskevan oikeudellisen näytön osalta verinäyte on ihanteellinen, mutta tienvarsitarkastuksissa otettu sylkinäyte on suositeltava helppoussyistä.
Terskelgrensen for hvert stoff kan settes til laveste påvisningsgrense, eller til den grensen hvor man vil forvente at påvirkningen setter inn.
Huumeiden käytölle voidaan asettaa entistä pienemmät toteamisrajat tai kynnysarvot voidaan asettaa tasolle, jolla suorituskyvyn voidaan odottaa alkavan heikentyä.
Men samtidig som det virker som om enkelte stoffer, f.eks. cannabis og opioider, har en doseavhengig effekt, finnes andre, som amfetamin, som ikke har det.
Vaikka joidenkin huumausaineiden, mukaan lukien kannabis ja opioidit, vaikutus suorituskykyyn näyttää olevan riippuvainen annostuksesta, muiden osalta, kuten amfetamiinin osalta, näin ei ole.
Toleranse og interaksjoner med alkohol eller andre stoffer kompliserer beregningene ytterligere.
Toleranssi ja alkoholin tai muiden huumeiden yhteisvaikutus vaikeuttavat laskelmien laatimista entisestään.
I Frankrike er samtidig bruk av narkotiske stoffer og alkohol straffeskjerpende.
Ranskassa kuljettajat, jotka käyttävät huumeita ja alkoholia yhdessä, saavat ankarampia rangaistuksia.
Tiltak mot bruk av psykoaktive legemidler
Reagoiminen psykoaktiivisiin lääkkeisiin
Generelt er cannabis det hyppigst påviste illegale stoffet og benzodiazepiner det hyppigst rapporterte psykoaktive legemidlet.
EMCDDA:n ja Euroopan komission liikenteen pääosaston tuella on laadittu uusi kansainvälinen ohjeisto tutkimusmallien standardoinnista.
Dokumentasjonen tyder generelt på at både illegale rusmidler og reseptpliktige legemidler, ofte i kombinasjon med alkohol, er langt mer utbredt hos bilførere som er involvert i ulykker eller mistenkt for å kjøre i narkotika- eller alkoholpåvirket tilstand.
Siinä otetaan huomioon eri maiden lainsäädäntöjen ja testausmenetelmien erot ja esitetään yli sata suositusta, jotka on jaettu käyttäytymistieteen, epidemiologian ja toksikologian alaan.
Den nye internasjonale veiledningen for standardisering av forskningsdesign som er utarbeidet med bistand fra EMCDDA og Europakommisjonens Generaldirektorat for transport, tar hensyn til ulikhetene landene imellom når det gjelder lovgivning og retningslinjer for testing og den inneholder over hundre anbefalinger som er delt inn i underområdene atferd, epidemiologi og toksikologi.
Yleensä kannabis on yleisin havaittu laiton aine, ja bentsodiatsepiinit ovat yleisimmin ilmoitetut psykoaktiiviset lääkkeet. Yleisesti ottaen todisteet osoittavat, että sekä laittomien että laillisesti määrättyjen huumausaineiden käyttö – usein yhdessä alkoholin kanssa – on luultua yleisempää kuljettajilla, jotka ovat osallisina onnettomuuksissa tai joita epäillään huumausaineiden tai alkoholin vaikutuksen alaisena ajamisesta.
Hvor skal grensen – eller grensene – gå?
Mihin vedetään raja – tai rajat?
Til tross for en anbefaling i 2002 fra Europakommisjonens ekspertarbeidsgruppe for narkotika, legemidler og bilkjøring om at alle bilførere innblandet i dødsulykker bør testes for alkohol og narkotika, er det fortsatt en generell mangel på informasjon.
Tiedon puute on yhä yleistä, vaikka Euroopan komission huumausaineiden ja lääkkeiden vaikutusta autolla ajamiseen käsittelevä työryhmä antoi vuonna 2002 suosituksen, jonka mukaan kaikki kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa osallisina olleet kuljettajat pitäisi testata alkoholin ja huumeiden käytön osalta.
Hindre for oppbygging av vitenskapelig dokumentasjon
Tieteellisten todisteiden hankkimisen esteet
Resultater fra studier tyder på at noen bilførere bruker disse stoffene for medisinske formål etter å ha fått dem på resept, mens andre misbruker dem, noen ganger i kombinasjon med illegale stoffer.
Yksitoista maata on omaksunut nollatoleranssipolitiikan, jonka mukaan autolla ajaminen huumausaineiden käytön jälkeen on rangaistavaa kaikissa tapauksissa.
Det er også økende bekymring over den mulige virkningen av det stigende antallet narkotikabrukere som mottar substitusjonsbehandling med opioider.
Seitsemässä maassa nämä lähestymistavat on yhdistetty ja huumaantuneena ajamiseen syyllistyneisiin kuljettajiin sovelletaan kaksivaiheista järjestelmää.
Siden 1999 er det i Europa gjennomført over 30 studier av utbredelsen av narkotikabruk hos bilførere.
Euroopassa on tehty yli 30 tutkimusta kuljettajien huumeidenkäytön yleisyydestä vuoden 1999 jälkeen.
Imidlertid bruker disse studiene ulike metoder og ulike utvalgsgrupper av bilførere, slik at det er vanskelig å trekke generelle konklusjoner.
Näissä tutkimuksissa on kuitenkin käytetty erilaisia menetelmiä ja otettu näytteitä eri kuljettajaryhmistä, joten yleisten johtopäätösten tekeminen on ollut vaikeaa.
De fleste landene straffer ruspåvirkning uansett hvilket stoff som er tatt, enten det er et illegalt rusmiddel eller et legemiddel. I Frankrike, Østerrike og Portugal omfattes
Näytteitä on otettu alle 50 henkilöltä ja yli 10 000 henkilöltä, ja reilussa kolmasosassa
Når det gjelder å definere kjøring i narkotikapåvirket tilstand, har de fleste landene i Europa valgt en av to innfallsvinkler.
Useimpien maiden laeissa laittomien tai lääkkeenä käytettyjen huumeiden aiheuttama suorituskyvyn aleneminen on rangaistavaa.
Elleve andre land har vedtatt en “nulltoleranse”-politikk og straffer all bilkjøring etter inntak av narkotika.
Jotkin nollatoleranssimaat eivät tee eroa psykoaktiivisten lääkkeiden ja laittomien huumausaineiden välillä, kun taas jotkin maat erottavat nämä toisistaan.
I syv land er disse to utgangspunktene kombinert i et trinnvis system med sanksjoner for kjøring i narkotikapåvirket tilstand.
Suomessa ja Ruotsissa on annettu laittomia huumausaineita
spyttester tatt rett etter hverandre, med sikte på å redusere antallet falske positive prøver.
voitu suositella kuljettajien tienvarsitestaukseen.
En eventuell straffeforfølgelse baseres på resultatene av en etterfølgende laboratorietest av den andre prøven.
Laitteiden puutteita voidaan ehkä jossain määrin korvata muuntamalla testausmenetelmiä.
I EU vil en tiltale baseres på resultatet av blodprøver, mens Frankrike tillater resultatet av spyttprøver tatt i rutinekontroller.
EU:ssa syyte perustuu veritestien tuloksiin, vaikka Ranskassa käytetään tienvarsitarkastuksissa myös sylkitestejä.
analysere førerens atferd eller ta biologiske prøver.
tai biologisia näytteitä.
I februar 2002 utstedte Europakommisjonens ekspertarbeidsgruppe for narkotika, legemidler og bilkjøring en anbefaling om at politi som deltar i trafikkontroll, bør få obligatorisk opplæring i gjenkjenning av tegn på narkotikapåvirkning.
Helmikuussa 2002 Euroopan komission työryhmä, joka käsitteli huumausaineiden ja lääkkeiden vaikutusta autolla ajamiseen, suositteli, että liikennevalvontaan osallistuvat poliisit saavat pakollista koulutusta huumausaineiden käytön aiheuttaman suorituskyvyn heikkenemisen oireiden tunnistamisessa.
Disse testene kan f.eks. omfatte vurdering av pupillstørrelse, koordinasjonen, atferd, reaksjon og tale.
Näihin testeihin voivat kuulua esimerkiksi pupillien koon tutkiminen, koordinaatiotestit, käyttäytymistestit sekä reaktioiden ja puhetavan tarkkailu.
Likevel var det i 2007 bare fire EU-land (Belgia, Portugal, Sverige, Storbritannia) som rapporterte om obligatorisk opplæring av trafikkpolitiet på dette området, mens elleve rapporterte om noe tilfeldig opplæring.
Tästä huolimatta vuoteen 2007 mennessä ainoastaan neljä EU-maata (Belgia, Portugali, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta) ilmoitti järjestävänsä liikennepoliisille pakollista koulutusta tällä alalla, kun taas 11 maata ilmoitti tilapäisestä koulutuksesta.
Videre er det ulike tester i de ulike landene.
Lisäksi testit vaihtelevat maittain.
Undersøkelser utført i en del land har avdekket at bevisstheten om hvordan illegale rusmidler kan påvirke kjøreevnen, er liten. I tillegg har de vist at mange førere ikke kjenner virkningene av kombinasjonen narkotika og alkohol. Eldre bilførere er ofte lite bevisste på hvordan psykoaktive legemidler kan påvirke deres kjøreevne.
Puolan, Slovenian ja Slovakian lainsäädännössä autolla ajaminen on rangaistavaa, jos veressä on jälkiä aineista, vaikka ne olisivatkin lääkärin määräämiä.
På den annen side straffer Tsjekkia, Estland, Polen, Slovenia og Slovakia bilkjøring der det påvises konsentrasjon hos føreren av et hvilket som helst stoff, også legemidler. Syv land (Belgia, Tsjekkia, Tyskland, Latvia, Luxembourg, Slovakia og Finland) har innført en totrinnsordning der førere når det påvises konsentrasjon av et illegalt rusmiddel, straffes med forenklet forelegg eller bot, og med strengere straff for kjøring i påvirket tilstand.
Seitsemässä maassa (Belgiassa, Tšekissä, Saksassa, Latviassa, Luxemburgissa, Slovakiassa, Suomessa) on otettu käyttöön kaksivaiheinen järjestelmä, jossa laittoman huumausaineen käytöstä rangaistaan hallinnollisella sakolla tai pienellä rikosoikeudellisella sakolla, mutta aineen aiheuttamasta suorituskyvyn heikkenemisestä rangaistaan ankarammin.
I Latvia vil kjøring i påvirket tilstand som skyldes inntak av et legemiddel, gi lavere bot enn om føreren har brukt et illegalt rusmiddel.
Latviassa lääkeaineen aiheuttamasta suorituskyvyn alenemisesta rangaistaan pienemmällä sakolla kuin laittoman päihteen käytöstä.
I Finland og Sverige kan det gis påtaleunnlatelse til bilførere som har brukt et legemiddel hvis de kan dokumentere at stoffet er lovlig forskrevet, men de kan likevel få påtale hvis føreren vurderes som påvirket.
Suomessa ja Ruotsissa kuljettajat, joiden havaitaan käyttäneen lääkkeitä, voidaan vapauttaa syytteestä, jos he voivat osoittaa lääkärin määränneen heille lääkkeet, mutta heidät voidaan silti asettaa syytteeseen, jos aineiden katsotaan heikentäneen heidän ajokykyään.
Flere EU-medlemsstater har gjennomført forebyggende kampanjer mot bilkjøring i narkotikapåvirket tilstand.
Tutkimukset osoittavat myös, että monet kuljettavat eivät ole tietoisia huumeiden ja alkoholin käytön yhteisvaikutuksista.
Dette er gjerne kampanjer i massemedia der informasjon om narkotika inngår i en bredere anlagt kampanje som fokuserer på alkohol.
Lisäksi monet kuljettajat eivät tiedä, että lainsäädännössä kielletään autolla ajaminen tällaisten lääkkeiden vaikutuksen alaisena.
Spytt (saliva) kan godtas i rutinemessig kontroll av bilførere, mens urin ikke er hensiktsmessig for å indikere påvirkning.
Sylkinäyte voi olla hyväksyttävä kuljettajien tienvarsitarkastuksissa – virtsanäyte ei ole tarkoituksenmukainen suorituskyvyn heikkenemisen osoittamiseksi.
Det er knyttet noe usikkerhet til påliteligheten ved hurtigtester av spytt.
Tienvarsitarkastusten sylkinäytteiden testausvälineiden luotettavuus on kuitenkin vielä vahvistettava.
Av de ni hurtigtestene av spytt som ble evaluert i EUs Rosita 2-prosjekt mellom 2003 og 2005, var det ingen som kunne anbefales for narkotikakontroller.
Yhdeksästä sylkinäytteiden testauslaitteesta, joita arvioitiin EU:n Rosita-2-hankkeessa vuosina 2003–2005, yhtäkään ei
Apparatenes begrensninger kan til en viss grad kompenseres ved en endring av protokollen.
Kuljettajan pysäyttämisen jälkeen poliisi voi suorittaa huumeiden käyttöä koskevan alustavan tarkastuksen analysoimalla käytöstä
Et system som ble tatt i bruk i Victoria i Australia i 2004, er basert på to
Useissa EU:n jäsenvaltioissa on järjestetty huumaantuneena ajamisen ennaltaehkäisykampanjoita.
Når en bilfører er stanset, kan polititjenestemannen måtte gjøre en innledende kontroll for narkotikabruk ved å
Nämä ovat yleensä joukkotiedotuskampanjoita, jotka sisältävät usein huumeita koskevia tietoja mutta joiden pääaiheena on kuitenkin alkoholi.
Kjøring i narkotikapåvirket tilstand kan i EU-medlemsstatene defineres som påvirkning forårsaket av narkotika eller som spor av narkotika i blodet (“nulltoleranse”).
EU:n jäsenvaltioissa huumaantuneena ajaminen voidaan määritellä huumausaineiden aiheuttamaksi suorituskyvyn heikkenemiseksi, tai se voi tarkoittaa sitä, että huumausaineiden jälkiä havaitaan veressä (nollatoleranssi), ja joidenkin maiden kaksitasoisessa järjestelmässä yhdistetään molemmat määritelmät
Enkelte land har et totrinnssystem som kombinerer de to tilnærmingene
Suorituskyvyn heikentyminen Kaksitasoinen järjestelmä
Generelle budskap som når ut til unge cannabisbrukere, vil imidlertid sannsynligvis ikke bli hørt, eller lagt merke til, av eldre brukere av psykoaktive legemidler, og omvendt.
Psykoaktiivisten lääkkeiden iäkkäät käyttäjät eivät todennäköisesti seuraa nuorille kannabiksen käyttäjille suunnattua yleisviestintää tai edes havaitse sitä ja päinvastoin.
Og på samme måte kan begge gruppene føle at advarslene om alkohol ikke angår dem.
Vastaavasti molemmat ryhmät voivat kokea, että alkoholin käyttöön liittyvät varoitukset eivät koske heitä.
Forebyggende programmer har større sannsynlighet for å lykkes hvis de er skreddersydd for målgruppen.
Ennaltaehkäisyyn pyrkivät ohjelmat onnistuvat todennäköisemmin, jos ne räätälöidään koskemaan tiettyä kohderyhmää.
Å gi klar informasjon til pasienter som tar psykoaktive legemidler, kan forhindre at de kjører bil når de er kraftig påvirket.
Selkeiden tietojen antaminen potilaille, jotka käyttävät psykoaktiivisia lääkkeitä, voi estää heitä ajamasta autolla lääkkeiden vaikutuksen alaisena.
Her stoler de fleste landene på informasjonen i pakningsvedlegget, som f.eks. sier at pasienten må utvise aktsomhet hvis han eller hun føler seg søvnig.
Tässä asiassa useimmissa maissa luotetaan kuitenkin pakkausten sisällä oleviin tiedotteisiin, joissa esimerkiksi kehotetaan varovaisuuteen, jos potilas tuntee väsymystä.
Men pasientens subjektive opplevelse er ikke alltid pålitelig eller nøyaktig.
Kuitenkin potilaan subjektiiviset tuntemukset eivät aina ole luotettavia tai täsmällisiä.
I dag er det bare fem land som rapporterer om bruk av et tydelig symbol eller bildesymbol på utsiden av forpakningen for slike legemidler som kan påvirke kjøreevnen.
Nykytilanteessa ainoastaan viisi maata on ilmoittanut käyttävänsä selkeää symbolia tai kuvasymbolia ajokykyyn mahdollisesti vaikuttavien lääkkeiden ulkopakkauksissa.
Fokus på narkotika er en serie orienteringer som utgis av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN), Lisboa. Orienteringene utkommer jevnlig på Den europeiske unions 23 offisielle språk samt norsk og tyrkisk. Originalspråk: engelsk. Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
Teemana huumeet -julkaisut ovat Lissabonissa toimivan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus EMCDDA:n tilannekatsaussarja, jonka osia ilmestyy kolmesti vuodessa Euroopan unionin 23 virallisella kielellä sekä norjaksi ja turkiksi.
Europeisk innsats mot kjøring i narkotikapåvirket tilstand: Konklusjoner og policy-betraktninger
Huumaantuneena ajamisen ehkäiseminen Euroopassa: Päätelmiä ja huumepoliittisia näkökohtia
Nasjonale lover og håndhevelsen av disse må balansere mellom trafikksikkerhetshensyn og den enkeltes behov for behandling.
On löydettävä tasapaino kansallisten lakien ja niiden täytäntöönpanon sekä tieturvallisuuden varmistamista ja yksilöiden hoitotarpeita koskevien huolenaiheiden välillä.
Undersøkelser angående utbredelsen av narkotika blant bilførere må gjennomføres i alle EU-medlemsstatene.
Kaikissa jäsenvaltiossa tulisi tutkia huumeidenkäytön yleisyyttä kuljettajien keskuudessa.
Narkotika- og alkoholtesting av alle bilførere som er involvert i dødsulykker, vil være en viktig kilde til kartlegging av problemet.
Kaikkien kuljettajien testaus kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa huumeiden ja alkoholin käytön selvittämiseksi antaisi tärkeää tietoa ongelman ratkaisemista varten.
De rettslige rammene må gjennomgås ettersom mer effektive prosedyrer er mulig selv med dagens begrensninger i testmetoder.
Lainsäädännöllisiä puitteita on tarkistettava, sillä vaikka nykyisillä testausmenetelmillä on rajoituksensa, tehokkaammat käytännöt ovat mahdollisia.
Dessuten vil det sannsynligvis bli utviklet nye alternativer.
Myös uusia vaihtoehtoja on todennäköisesti käytettävissä tulevaisuudessa.
Nye retningslinjer for forskningsdesign som tar hensyn til alle rettslige og praktiske begrensninger i de ulike landene, er tilgjengelig.
Niiden tarkoituksena on parantaa tutkimusten vertailukelpoisuutta, ja ne saattavat helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa.
De vil forbedre sammenlignbarheten mellom studier og kan legge til rette for utveksling av beste praksis.
Kampanjoiden vaikutusta käyttäytymiseen ja asenteisiin olisi arvioitava tarkasti.
Beslutningstakerne bør i utformingen av juridiske virkemidler ta hensyn til den nyeste tilgjengelige vitenskapelige informasjonen.
Päätöksentekijöiden tulisi ottaa lainsäädännöllisten ratkaisujen suunnittelussa huomioon tuoreimmat käytettävissä olevat tieteelliset tiedot.
Hvor grensen går for overtredelse av loven, bør være klart for alle, både fagfolk og menigmann.
Kaikille osapuolille ja yleisölle pitäisi olla selvää, milloin kuljettajan katsotaan rikkovan lakia.
OFFISIELL UTGIVER: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjonernull
VIRALLINEN JULKAISIJA: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistonull
Det europeiske arbeidsmiljøorganet
Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto
Få fram budskapet HMS-kampanjer i veitransportsektoren
Viedään viestiä eteenpäin Tieliikennealan työterveys- ja työturvallisuuskampanjointi
Dette faktaarket presenterer noen av resultatene fra en rapport som inneholder eksempler på kampanjer og initiativer for å bedre
Tässä Fact Sheet -julkaisussa esitetään tuloksia raportista, joka sisältää esimerkkejä kampanjoista ja aloitteista tieliikennealan työterveyden ja
© Gjengitt med tillatelse fra HMS-plakatkonkurransen organisert av Central Institute for Labour Protection — National Research Institute, Polen.
© Julkaistu Puolan työsuojelusta vastaavan keskusviraston kansallisen tutkimuslaitoksen työturvallisuudesta järjestämän julistekilpailun luvalla
For å sikre at sjåførene og deres arbeidsgivere fullt ut kjenner til farene knyttet til veitransport, og har en god forståelse av hva som kan gjøres for å forbedre sikkerheten, er det svært viktig å bruke effektive kommunikasjonsmidler.
Tehokkaat viestintävälineet ovat ensiarvoisen tärkeitä, kun pyritään takaamaan, että kuljettajat ja heidän työnantajansa tiedostavat täysin tieliikenteeseen liittyvät vaarat ja että he ymmärtävät hyvin, mitä voidaan tehdä turvallisuuden parantamiseksi.
Imidlertid er det av mange årsaker spesielt utfordrende å spre informasjon innen veitransportsektoren.
Monien syiden vuoksi tiedon levittäminen tieliikennealalla on kuitenkin erityisen haasteellista.
De fleste selskapene er små bedrifter med færre enn 10 ansatte, og mange sjåfører er selvstendig næringsdrivende.
Suurin osa yrityksistä on pieniä, alle kymmenen työntekijän yrityksiä, ja monet kuljettajista ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia.
Sjåførene er ofte på arbeid langt unna en fast base.
Kuljettajat työskentelevät usein kiinteän toimipaikan ulkopuolella.
Mange av dem har lang erfaring og er vant til en høy grad av selvstendighet i arbeidet.
Monilla heistä on pitkä kokemus työstään, ja he ovat tottuneet työskentelemään hyvin itsenäisesti.
■■ særlig fokus på å nå ut til målgruppenengasjement og partnerskapskreddersy tiltak til målgruppene bruk av mange ulike tiltak og medier
■■ erityisen huomion kiinnittäminen kohderyhmän saavuttamiseensitoutuminen ja kumppanuustoimien suunnittelu yleisölle sopiviksimonenlaisten toimenpiteiden ja tiedotusvälineiden käyttö.
Ovennevnte karaktertrekk ved sjåførene, f.eks. deres ekspertise og selvstendighet, har betydning for hvordan kommunikasjonen foregår, f.eks:
Edellä mainitut kuljettajien ominaispiirteet, esimerkiksi heidän asiantuntemuksensa ja itsenäisyytensä, otetaan viestinnässä huomioon monin tavoin, muun muassa seuraavasti:
Denne selvstendigheten i kombinasjon med at veitransport er en meget konkurransepreget bransje, kan også føre til at sjåførene og deres arbeidsgivere er motvillige til å innføre nye måter å gjøre arbeidet på.
Työn itsenäisyys yhdistettynä tieliikennealan erittäin voimakkaaseen kilpailutilanteeseen voi myös osaltaan vaikuttaa siihen, että kuljettajat ja heidän työnantajansa eivät ole halukkaita ottamaan käyttöön uusia työtapoja.
Sjåfører har en tendens til å stole mer på egen erfaring og kan være motvillige til å lytte til HMS-råd fra utenforstående.
Kuljettajat luottavat usein eniten omaan kokemukseensa eivätkä ole halukkaita hyväksymään ulkopuolista työterveys- ja työturvallisuusneuvontaa, vaikka he olisivatkin siitä tietoisia.
Og det virker som om det er manglende kommunikasjon om HMS mellom sjåfører og deres arbeidsgivere og ledere, eller, når det gjelder selvstendig næringsdrivende sjåfører, mellom sjåførene og selskapene som leier dem inn.
Työterveyttä ja työturvallisuutta koskevassa viestinnässä tuntuu olevan puutteita kuljettajien ja heidän työnantajiensa ja johtajiensa tai omistajakuljettajien ja heidän kanssaan sopimuksia tehneiden yritysten välillä.
bruk av steder de ofte besøker som veikroersikre at at tilnærmingene er praktiske, men ikke nedlatendesikre at råd og løsninger er basert på sjåførenes praktiske erfaringer, bruk av sjåfører som talsmenndirekte involvering av sjåførene i løsningene — løsninger må utarbeides av sjåfører for sjåfører (ved bruk av deltakelsesbaserte metoder) for å innarbeide deres erfaringer og for å skape aksept
Tieliikennealalla työskentelevät kiinnittävät todennäköisesti parhaiten huomiota käytännölliseen ja visuaaliseen tietoon edellyttäen, että he pitävät sitä merkityksellisenä.
Rapporten foreslår at engasjementet og partnerskapet bør gå videre enn sjåførenes rekker.
Raportissa esitetään, että sitoumuksen ja kumppanuuden ei pitäisi rajoittua vain kuljettajiin.
Målene kan være å inkludere arbeidsgivere, ledere, kjøretøyoperatører, lastepersonell og både mottakere og sendere av varer.
Kohderyhmiin on mahdollisesti otettava mukaan työnantajia, johtajia, liikenteenharjoittajia, lastaushenkilöstöä sekä tavaroiden vastaanottajia ja lähettäjiä.
Partnerskapene kan omfatte HMS-organisasjoner, interessenter i veitransportsektoren, herunder partene i arbeidslivet, og organisasjoner innen veisikkerhet.
Kumppanuuksiin voi osallistua työterveys- ja työturvallisuusalan järjestöjä, tieliikennealan sidosryhmiä, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, sekä liikenneturvallisuusalan järjestöjä.
Noen aktiviteter kan rettes mot sjåførenes familier og allmennheten generelt.
Jotkin toimet voidaan suunnata yleisesti kuljettajien perheille ja suurelle yleisölle.
I førtifire av tilfellene ble det brukt en individuell tilnærming der målet var å endre kunnskap eller holdninger. Denne tilnærmingen krever relativt få ressurser og kan være en kostnadseffektiv måte å nå mange mennesker på.I tolv av tilfellene ble det brukt en kollektiv tilnærming der målet var å få i stand strukturelle og/eller kulturelle endringer.
lähestymistapoja.■■Yksilöllistä lähestymistapaa käytettiin 44 tapauksessa, joissa oli tarkoituksenamuokatatietämystätaiasenteita.Tällainen lähestymistapa vaatii suhteellisen vähäisiä resursseja, ja se voi olla kannattava keino, kun pyritään saavuttamaan laajoja kohderyhmiä.■■Kahdessatoista tapauksessa käytettiin kollektiivista lähestymistapaa, jolla pyrittiin rakenteellisiin ja/tai kulttuuriin liittyviin muutoksiin.
Denne tilnærmingen har ofte vist seg å gi betydelige forbedringer innen HMS.I fire av tilfellene ble det brukt en felles tilnærming der målet var å endre både kunnskap og holdninger samtidig som man forsøkte å sette i gang en strukturell og kulturell endring. Denne tilnærmingen krever mer ressurser, men anses å ha størst virkning.
Tällä lähestymistavalla on usein saavutettu merkittäviä parannuksia työterveyden ja työturvallisuuden alalla.■■Neljässä tapauksessa käytettiin yhdistettyä lähestymistapaa, jolla pyrittiin muokkaamaan tietämystä ja asenteita ja samalla käynnistämään rakenteellisia ja kulttuuriin liittyviä muutoksia.
De interessante tilnærmingene og nyskapende innslagene vi ser i eksemplene, omfatter:
Esimerkkitapauksiin sisältyi muun muassa seuraavanlaisia kiinnostavia lähestymistapoja ja innovatiivisia tekijöitä:
Ut fra eksemplene kan man se en rekke suksessfaktorer og komme med flere forslag, som kan deles inn i en rekke viktige områder som alle påvirker hverandre:
Esimerkeissä voidaan havaita lukuisia erilaisia menestystekijöitä ja niiden pohjalta voidaan tehdä ehdotuksia, jotka voidaan jakaa seuraaviin toisiinsa yhteydessä oleviin keskeisiin aiheisiin:
■■ bruk av en erfaringssbasert, risikostyringsbasert og praktisk tilnærming
■■ näyttöön ja riskinhallintaan perustuvan käytännöllisen lähestymistavan käyttö
1 en holitistisk tilnærming til intervensjoner, fokus på både forebygging og håndtering av risikoer på arbeidsstedet og på veieninkludering av en rekke partnere utenfor veitransportsektoren for å bidra til å fremme sjåførenes helse og sikkerhetarrangementer som ikke bare er rettet mot sjåføren, men også mot familiene deres — å trekke inn sjåførens familie og allmennheten generelt kan legge til rette for en større allmenn interesse for og deltakelse i programmet
■■ kokonaisvaltainen lähestymistapa toimiin; keskittyminen sekä riskien ehkäisyyn että niiden hallintaan työpaikalla ja liikenteessätieliikennealan ulkopuolisten kumppaneiden ottaminen mukaan tukemaan kuljettajien terveyden ja turvallisuuden edistämistätapahtumien suuntaaminen paitsi kuljettajille myös yleisemmin heidän perheilleen – kuljettajan perheen ja laajemman yhteisön
■■ o p e kunnskapsoverføring innenfor bransjen og hos partene i arbeidslivet.
E u r o o p ja parhaiden käytäntöjen levitystä alalla.
Dette bør inkludere samarbeid mellom statlige organer, mellomledd og bedrifter.
Tässä yhteydessä olisi tehtävä yhteistyötä valtion virastojen, välittäjien ja yksityissektorin välillä.
Det som er klart, er at det trengs praktiske tilnærminger som tar hensyn til realitetene i sektoren og arbeidsgivernes og sjåførenes erfaringer.
On selvästikin tarpeen ottaa käyttöön käytännöllisiä lähestymistapoja, joissa otetaan huomioon alan realiteetit sekä työnantajien ja kuljettajien kokemukset.
I så henseende vil det være en fordel med et større antall løsninger knyttet til endring av arbeidsgiveres holdninger til HMS.
Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä kehittää uusia ratkaisuja työnantajien terveyttä ja turvallisuutta koskevien asenteiden muuttamiseksi.
For å forbedre kampanjene innenfor denne sektoren er det behov for: i
Alalla toteutettavan kampanjoinnin tehostaminen edellyttää seuraavia toimia: ja
■■ a n et effektive partnerskap mellom de som er involvert i å fremme sikkerhet på veiene, de som er involvert i å fremme HMS og aktørene i sektorenkontinuerlig utveksling og deling av erfaringerytterligere forskning for å undersøke problemer og suksessfaktorer når det gjelder å fremme HMS blant både arbeidsgivere og sjåfører
■■ l tehokas kumppanuustoiminta liikenneturvallisuutta edistävien tahojen, työterveyttä ja työturvallisuutta edistävien organisaatioiden sekä alan sidosryhmien välilläkokemusten jatkuva vaihtaminen ja jakaminenlisätutkimusten laatiminen ongelmista ja menestystekijöistä, jotka liittyvät työturvallisuuden ja työterveyden edistämiseen työnantajien ja kuljettajien keskuudessa.
■■ bruk av interessante og unike øvelser og uttrykk på arrangementer for å øke sjåførenes interesse og få flere til å deltafokus på forsyningskjeder for å spre informasjon mer effektivt,oppmuntring til utveksling og deling av erfaringer, for eksempel gjennom nettverk og premieordninger for beste praksisbruk av steder sjåførene besøker ofte — som veikroer osv.bruk av tilnærmingsmetoder som er praktiske men ikke nedlatenderåd og løsninger som er basert på sjåførenes praktiske erfaringer og er relevante i forhold til deres erfaringbruk av sjåfører som talsmenn for å spre informasjon om god praksis til andre sjåførerinvolvering av kunderpersonlig kontakt med sjåfører på veikroer — dette er relativt dyrt og man når bare et begrenset publikum, men det er en av de beste måtene å få sjåfører til å engasjere seg påtilbud om noe praktisk og konkret — en tjeneste som helsetester eller kjøretester, eller en gratis ressurs for å støtte risikovurderingveikroer som tilbyr sunne matalternativer og sprer informasjonet program for «ansvarlig styring» som arbeidsgivere kan delta iutarbeiding av informasjon på flere språk hvis målgruppen omfatter utenlandske arbeidstakere
■■ osallistuminen saattaa lisätä ohjelman herättämää kiinnostusta ja ohjelmaan osallistumistakiinnostavien ja ainutlaatuisten harjoitusten ja esitysten käyttö tapahtumissa kuljettajien osallistumisen ja kiinnostuksen lisäämiseksitoimitusketjujen käyttäminen tiedonlevityksen tehostamiseksikokemusten vaihdon ja jakamisen edistäminen esimerkiksi verkostojen tai parhaita käytäntöjä koskevien palkintojärjestelyjen avullakuljettajien suosimien paikkojen, esimerkiksi valtateiden varsilla olevien rekkapysäkkien, käyttäminenkäytännöllisten mutta ei kuitenkaan holhoavien lähestymistapojen käyttöönottokuljettajien käytännön kokemuksiin perustuvien ja heidän kokemuksensa kannalta merkityksellisten neuvojen ja ratkaisujen tarjoaminenkuljettajien käyttäminen puolestapuhujina hyviä käytäntöjä koskevan tiedon välittämiseksi muille kuljettajilleasiakkaiden ja kuluttajien mukaanottohenkilökohtaisten yhteyksien luominen kuljettajiin rekkapysäkeillä – tämä ratkaisu on suhteellisen kallis, ja sillä voidaan saavuttaa vain rajoitettu kohderyhmä, mutta se on yksi parhaista keinoista kuljettajien sitoumuksen saavuttamiseksikäytännöllisten ja konkreettisten asioiden tarjoaminen, esimerkiksi terveys- tai ajokokeiden järjestäminen tai riskien arvioinnissa tarvittavien resurssien tarjoaminen maksuttarekkapysäkit, joissa tarjotaan terveellisiä ateriavaihtoehtoja ja jaetaan tietoavastuullista johtamista koskeva ohjelma, johon työnantajat ilmoittautuvattietojen toimittaminen useilla kielillä, jos kohderyhmään kuuluu ulkomaisia työntekijöitä.
© Gjengitt med tillatelse fra Doc Stop
© Doc Stopin luvalla
Hvilken kommunikasjonsmetode som vil være best egnet, vil avhenge av typen og kompleksiteten av informasjonen som skal spres, målgruppen og omfanget av kampanjen.
Sen jälkeen yksittäisiä kuljettajia kutsuttiin kunnon kohottamiseksi järjestettävään ohjaukseen ja heille tarjottiin tukea ja tietoa terveellisten elintapojen omaksumiseksi.
Når det gjelder å nå sjåfører og de som ansetter eller leier dem inn, vil sannsynligvis en kombinasjon av teknikker være mest effektivt.
Mitään yksittäistä tiedonlevitystekniikkaa ei voida pitää ihmelääkkeenä tieliikennealan haasteisiin vastaamiseksi.
Å ta i bruk bestemte kommunikasjonsmetoder i de ulike fasene av en kampanje kan bidra til å maksimere eksponeringen.
Sopivimman viestintävälineen valinnassa otetaan huomioon levitettävän tiedon tyyppi ja monimuotoisuus, kohderyhmä ja kampanjan laajuus.
Den nederlandske kampanjen «I god form på veien» tok i bruk ulike strategier: først og fremst roadshows og media for å få oppmerksomhet fra sjåførene, deretter bevisstgjøring av sjåførene gjennom helse- og kondisjonstester.
Useita tekniikoita yhdistämällä saavutetaan todennäköisesti tehokkaimmin kuljettajat ja heidän työnantajansa sekä kuljettajien kanssa sopimuksia tehneet yritykset.
Sjåførene ble deretter invitert til å delta på treningstimer og fikk støtte og informasjon for å hjelpe dem med å få en sunnere livsstil.
Erityisten viestintämenetelmien käyttäminen kampanjan eri vaiheissa voi auttaa tiedonlevityksen maksimoinnissa.
Ønsker du rapporten?
Raportinhankkiminen hankkiminen
Det mest effektive, særlig for små og mellomstore bedrifter, vil sannsynligvis være intervensjoner som innebærer direkte kontakt med arbeidsgiver og sjåfører, særlig hvis det tilbys en tjeneste eller ressurs.
Erityisesti pk-yrityksille suunnatussa viestinnässä tehokkainta on todennäköisesti käyttää toimia, joissa ollaan suoraan yhteydessä työnantajiin ja kuljettajiin, varsinkin jos toimien yhteydessä tarjotaan palveluja tai resursseja.
Direkte kontakt med sjåfører antas å være den beste måten å få sjåfører til å engasjere seg på, men dette er relativt kostbart og man når bare et begrenset publikum.
Kuljettajiin luotavia henkilökohtaisia yhteyksiä pidetään parhaimpana keinona kuljettajien sitoumuksen saavuttamiseksi, vaikka se onkin suhteellisen kallista ja vaikka sillä saavutetaan vain rajallinen kohderyhmä.
For å støtte spredningen av informasjon, ressurser og beste praksis innenfor bransjen kan det være nyttig å utvikle et nettverk for
Tämä Fact Sheet -julkaisu on saatavilla kaikilla EU:n kielillä seuraavassa osoitteessa: http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/
Rapporten foreligger på engelsk og kan lastes ned gratis fra: http://osha.europa.eu/en/publications/reports/ Dette faktaarket er tilgjengelig på alle EU-språkene på: http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/
Alan toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten välistä osaamisen siirtoa varten on hyödyllistä kehittää verkostoja, joilla tuetaan tietojen, resurssien
1999 i korte trekk
1999 - lyhyt vuosikatsaus
1999 i korte trekk
1999 — lyhyt vuosikatsaus
Luxemburg: Kontoret for de europeiske fellesskapers offisielle publikasjoner
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Forbehold Innholdet av denne rapport avspeiler ikke nødvendigvis Europakommisjonens eller andre EU-institusjoners offisielle holdning.
Oikeudellinen huomautus Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
På Internet fås en mengde andre opplysninger om EU via Europaserveren (http://www.europa.eu.int).
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int)
Bibliografiske data finnes bakerst i denne publikasjon.
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Kontoret for De europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner, 2000
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2000
Trykket på klorfritt bleket resirkulert papir.
PAINETTU KLOORITTOMASTI VALKAISTULLE UUSIOPAPERILLE
Aret 1999 representerte en milepæl i utviklingen av miljøbyråets mandat.
Vuosi 1999 oli virstanpylväs ympäristökeskuksen mandaatin kehityksessä.
En grundig gjennomgang og fornyelse av de institusjonelle rammene klargjorde og tydeliggjorde hensikten med byrået, definerte hovedutfordringene for de kommende årene, og satte dermed ny fart i byråets arbeid.
Ympäristökeskusta koskevien säännösten perusteellinen arviointi,ja uudistus selkeytti ja tarkensi ympäristökeskuksen tehtävää ja määritti tulevien vuosien tärkeimmät haasteet.
En revisjon av denne forordningen ble gjennomført i april 1999 i form av rådsforordning (EC) nr. 933/1999.
Tätä asetusta uudistettiin huhtikuussa 1999 neuvoston asetuksella (EY) N:o 933/1999, joka kattaa kauden vuoden 2003 loppuun saakka.
Denne dekker perioden frem til slutten av 2003, da situasjonen vil bli vurdert på nytt.
Silloin tilannetta arvioidaan jälleen uudelleen.
Mandatet er utformet i detalj i artiklene 13 i den endrede forordningen.
Mandaatti esitetään yksityiskohtaisesti muutetun asetuksen artikloissa 1—3.
..Det nye mandatet fremhever enda sterkere byråets oppgaver med å rapportere fremgang i arbeidet med bærekraftig utvikling, støtte til rapportering i samsvar med forpliktelsene i Det europeiske fellesskapet og ifølge internasjonale avtaler, å koordinere og støtte utviklingen av overvåkningssystemer, og sikre allmennhetens tilgang til miljøinformasjon.
Uusi mandaatti vahvistaa ympäristökeskuksen tehtäviä: kestävään kehitykseen liittyvän edistymisen raportointi, tuen antaminen EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten yleissopimusten velvoitteiden mukaiselle raportoinnille, seurantajärjestelmien kehittämisen koordinoiminen ja tukeminen sekä ympäristöä koskevien tietojen yleisen saatavuuden varmistaminen.
En ny oppgave er å støtte Kommisjonen i formidlingenav relevante forskningsresultater.
Uusi tehtävä on komission tukeminen alaa koskevien tutkimustulosten levittämisessä.
Mandatet gjør det nå også mulig for byrået å anlegge et mer langsiktig styringsperspektiv, samtidig som man med jevne mellomrom skal evaluere byråets aktiviteter og fremgang.
Mandaatti mahdollistaa nyt myös pidemmän aikavälin suunnitelmien tekemisen. Se edellyttää säännöllisten arvioiden tekemistä ympäristökeskuksen toiminnasta ja edistymisestä.
Evalueringen av miljøbyrået startet i 1999 og vil bli avsluttet i juli 2000.
Ympäristökeskuksen toiminnan arviointi alkoi vuonna 1999, ja se saadaan valmiiksi heinäkuussa 2000.
Evalueringen omfatter byrået og EIONET, og vil analysere i hvilken grad byråets mål er nådd på en effektiv måte, når det gjelder resultat og prosess, i perioden 19941999.
Arviointi kattaa ympäristökeskuksen ja Euroopan ympäristötieto-ja havaintoverkon, EIONETin, ja siinä analysoidaan, missä määrin ympäristökeskuksen tavoitteet on saavutettu tehokkaalla ja asianmukaisella tavalla vuosina 1994—1999.
Hensikten er å forbedre prestasjonene i fremtiden.
Samalla pohditaan keinoja suorituskyvyn parantamiseksi tulevaisuudessa.
1999 var også det første året i det andre flerårige arbeidsprogrammet 1999-2003.
Vuosi 1999 oli myös toisen monivuotisen työohjelman (19992003) ensimmäinen vuosi.
1999 i korte trekk hensikten med byrået, definerer sju hovedutfordringer for de kommende årene, og inneholder et foreløpig langtidsbudsjett.
1999 - lyhyt vuosikatsaus ympäristökeskuksen tehtäviä asetuksen antamien yleisten puitteiden sisällä, määrittää tulevien vuosien seitsemän päähaastetta ja sisältää suuntaa-antavan monivuotisen talousarvion.
I løpet av 1999 ble det klart at byrået står foran en stor utvidelse i den nærmeste fremtid, i forkant av den pågående utvidelsen av Den europeiske unionen.
Vuoden 1999 aikana kävi selväksi, että ympäristökeskus laajentuu lähitulevaisuudessa huomattavasti Euroopan unionin käynnissä olevan laajenemiskehityksen vuoksi.
Søkerlandene planlegger dermed å slutte seg til byrået før de får medlemskap i Den europeiske unionen.
Hakijamaat suunnittelevat liittymistä ympäristökeskukseen ennen kuin ne hyväksytään Euroopan unionin jäseniksi.
Det er forventet at denne utviklingen nesten vil doble antallet medlemsland i byrået i 2001 eller kort etter dette.
Tämän kehityksen odotetaan lähes kaksinkertaistavan ympäristökeskuksen jäsenvaltioiden määrän vuonna 2001 tai pian sen jälkeen.
Overordnet mål Miljøbyrået har som mål å støtte en bærekraftig utvikling og å oppnå en betydelig og målbar forbedring av Europas miljø ved å levere rettidig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske planleggere og allmennheten.
Ympäristökeskuksen tavoitteena on tukea kestävää kehitystä ja auttaa parantamaan Euroopan ympäristöä merkittävästi ja mitattavasti toimittamalla päätöksenteosta vastaaville elimille ja yleisölle oikea-aikaista, kohdennettua, asianmukaista ja luotettavaa tietoa.
De sju utfordringene De sju utfordringene for de kommende årene supplerer og konkretiserer det overordnede målet og danner basis for å velge prosjekter, tildeling av ressurser osv.
Tulevien vuosien seitsemän haastetta laajentavat ja konkretisoivat ympäristökeskuksen tavoitteita. Niitä käytetään perustana esimerkiksi hankkeiden valinnassa ja resurssien kohdentamisessa.
Utfordringene er:
Haasteet ovat seuraavat:
Antallet faktiske publikasjoner (dvs. utenom sammendrag og liknende) var 4 evalueringsrapporter, 4 saksrapporter, 12 emnerapporter og 27 tekniske rapporter.
Erillisiä julkaisuja (lukuun ottamatta esimerkiksi yhteenvetoja) julkaistiin seuraavasti: 4 arviointiraporttia, 4 ympäristöongelmia koskevaa raporttia, 12 teemaraporttia ja 27 teknistä raporttia.
En komplett liste finnes i vedlegg 4, mens rapporter av generell interesse er beskrevet nedenfor.
Täydellinen luettelo on liitteessä 1. Yleisesti kiinnostavat raportit on kuvattu seuraavassa.
Som beskrevet i vedtektene, er Det europeiske miljøbyråets rolle å støtte miljøpolitiske tiltak i Europa.
Asetuksen määrittelyn mukaan Euroopan ympäristö keskuksen tehtävänä on tukea toimintaa ympäristösektorilla Euroopassa.
Rapport 'ved innganget! til et nytt århundre' Utgivelsen av Environment in the European Union at the turn of the century (Miljøet i Den europeiske unionen ved inngangen til et nytt århundre) representerte en hovedbegivenhet i 1999.
Vuosisadan vaihde -raportti Ympäristö Euroopan unionissa vuosisadan vaihteessa -raportin julkaiseminen oli vuoden 1999 tärkein tapahtuma.
Rapporten gir omfattende informasjon til politiske planleggere og til allmennheten om tilstanden for Europas miljø — og, like viktig, om utsiktene for de kommende årene.
Raportti antaa päätöksentekijöille ja yleisölle laajasti tietoja Euroopan ympäristön nykyisestä tilasta sekä, yhtä tärkeänä asiana, tulevien vuosien näkymistä.
Rapporten var et viktig bidrag til den globale kartleggingen i Det femte handlingsprogrammet for miljø, som Europakommisjonen forberedte for presentasjon ved toppmøtet i Helsingfors i desember.
Raportilla oli merkittävä osuus viidennen ympäristöohjelman yleisarvioinnissa, jonka Euroopan komissio laati esitettäväksi Helsingin huippukokouksessa viime joulukuussa.
Bildet forteller at kvaliteten på miljøet generelt sett ikke bedres merkbart.
Yleiskuva oli, ettei ympäristön laatu yleisesti ottaen ole paranemassa merkittävästi.
Det har vært reell fremgang på noen områder, som for eksempel sur nedbør og vannkvalitet i elver.
Joissakin asioissa, esimerkiksi happamoitumisessa ja jokien veden laadussa, on tapahtunut todellista edistystä, mutta joissakin muissa asioissa, esimerkiksi jätteissä, kehitys on ollut päinvastainen.
Det motsatte har imidlertid skjedd på andre felter, for eksempel det som gjelder avfall.
Raportissa kuvataan nykyistä ja tulevaa kestämätöntä kehitystä joillakin talouden aloilla kuten liikenne, energia, maatalous, kotitalouksien kulutus ja matkailu.
Rapporten dokumenterer den nåværende og fremtidige ikke-bærekraftige utviklingen på noen økonomiske områder - transport, energi, jordbruk, forbruk i husholdningene og turisme.
Ympäristökeskuksen mandaatissa määritetään nyt, että ympäristön tilasta ja näköaloista julkaistaan selvitys joka viides vuosi.
Det er nå nedfelt i byråets mandat at en rapport om «tilstand og fremtidsutsikter» skal produseres hvert femte år.
Ympäristösignaalit Luotiin perusta jatkuvalle indikaattoripohjaiselle julkaisulle, jossa arvioidaan ympäristöpolitiikan toteuttamisen ja ympäristöasioiden muille politiikan aloille integroimisen
1999 i korte trekk
1999 - lyhyt vuosikatsaus edistymistä .
En foreløpig utgave av den første rapporten ble presentert på toppmøtet i Helsingfors, og den endelige utgaven blir utgitt i 2000.
Ensimmäisen raportin luonnos esitettiin Helsingin huippukokouksessa, ja lopullinen versio julkaistaan vuonna 2000.
Sammen med de fremtidige rapportene om «tilstand og fremtidsutsikter» vil disse periodiske rapportene med «miljøsignaler» utgjøre ryggraden i byråets rapporter for støtte til miljøpolitikk.
Nämä toistuvat ympäristösignaaliraportit muodostavat yhdessä nykytilan ja tulevaisuuden raportoinnin kanssa ympäristökeskuksen politiikkaa tukevien julkaisujen tukipylvään.
Til sammen vil de hjelpe miljøpolitiske planleggere med å utvikle strategisk og langsiktig miljøpolitikk for Europa, følge med på iverksettelsen av denne, og evaluere effekten.
Yhdessä ne auttavat päätöksentekijöitä kehittämään Euroopalle strategista pitkän aikavälin ympäristöpolitiikkaa, seuraamaan sen täytäntöönpanoa ja arvioimaan sen tehokkuutta.
Oversiktsindika torer Hensikten med dette arbeidet er å gi politiske planleggere og allmennheten et enkelt overblikk over utviklingstrekk ved miljøet, ved å trekke sammen komplekse sosio-økonomiske og miljømessige faktorer til et lite antall oversiktsindikatorer.
Pääindikaattorit Tämän työn tarkoituksena on antaa päätöksentekijöille ja yleisölle helppotajuinen yleiskuva ympäristöön liittyvistä kehityssuunnista ja koota monimutkaisista yhteiskunnallisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä tekijöistä pieni joukko pääindikaattoreita.
Byrået arbeider nært sammen med Gruppen for miljøpolitisk gjennomgang (Environment Policy Review Group - en gruppe miljøtjenestemenn fra den nasjonale administrasjonen i medlemsland), Generaldirektoratet for miljø i Europakommisjonen (Environment General Directorate of the Commission) og Eurostat for å definere slike indikatorer.
Ympäristökeskus on läheisessä yhteistyössä ympäristöpolitiikan arviointiryhmän (jäsenvaltioiden kansallisen hallinnon ympäristöasioiden huippuvirkamiesten muodostama ryhmä), komission ympäristöasioiden pääosaston ja Eurostatin kanssa näiden indikaattorien määrittämisessä.
Indikatorbasert rapportering for sektorer Byrået har samarbeidet nært med Generaldirektoratet for miljø (DG Environment), Generaldirektoratet for transport (DG Transport) og Eurostat om utviklingen av en indikatorbasert rapportering for transportsektoren. En første utgave av en rapport Are iue moving in the right direction'? Indicators on transport and environment integi-ation in lhe EU (Beveger vi oss i riktig retning?
Alakohtaiset indikaattoreihin perustuvat raportointimenetelmät Ympäristökeskus on läheisessä yhteistyössä komission ympäristöasioiden pääosaston, liikenteen pääosaston ja Eurostatin kanssa kehittänyt alakohtaisen indikaattoreihin perustuvan raportointimenetelmän kuljetusalalle. Raportin Are we moving in the right direction ? Indicators on transport and environment integration in the EU (Kuljemmeko oikeaan suutaan?