pere/sami_parallel huggingface dataset:
Denne konklusjonen er vi ikke aleneom. EUs handlingsplan mot narkotika er et håndfast bevispå hvilken politisk betydning problemet tillegges, og det ernå så godt som universell enighet om at politikken på detteområdet må funderes på en grundig forståelse avsituasjonen.
Emme ole mielipiteinemme yksin.Huumausaineiden torjuntaa koskeva EU:ntoimintasuunnitelma osoittaa, että tähän ongelmaan onsitouduttu myös poliittisella tasolla, ja nykyisin myönnetäänyleisesti, että tämän alan politiikan on perustuttavaselkeään käsitykseen tilanteesta.
Om narkotikaproblemene har utviklet seg i løpet av de sisteti årene, så har også, i samme grad, vår evne til årapportere om dem. Vi i EONN skal ikke alene ta æren fordette, men dele den med de mange spesialistene i hele EU
Huumeongelmat ovat siis kehittyneet kymmenen viimevuoden aikana, mutta niin on myös kykymme ilmoittaaniistä.
Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale arbeidsgruppen for narkotika (HDG) – og Europakommisjonen
Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopankomissio
Oversettelsessenteret for Den europeiske unions institusjoner og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisiellepublikasjoner
Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Årsrapporten er utarbeidet på grunnlag av de nasjonale rapportene innsendt til EONN fra medlemsstatene i EU og Norge(som har deltatt i EONNs arbeid siden 2001).
Vuosiraportti on laadittu Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Norjan (joka on osallistunut EMCDDA:n toimintaan vuodesta2001 lähtien) kansallisissa raporteissaan EMCDDA:lle antamien tietojen pohjalta.
De statistiske dataene som presenteres i kapittel 1 i rapporten,Narkotikasituasjonen, gjelder 2001 (eller siste år med tilgjengelige data), men kan vise til 2002 eller senere når det gjelderutviklingen innen områder som tiltak mot narkotikabruk og utvalgte aspekter.
Tämän julkaisun huumausainetilannettakoskevan 1 kappaleen tiedot koskevat vuotta 2001 (tai viimeisintä vuotta), mutta huumeiden käytön vastaisia toimia jaerityiskysymyksiä koskevissa asiakohdissa voidaan viitata vuoteen 2002 tai 2003.
Nasjonale rapporter fra kontaktpunktene i Reitox-nettet er tilgjengelige påhttp://www.emcdda.eu.int/infopoint/publications/national_reports.shtml.
Reitoxin kansallisten seurantakeskusten kansallisiin raportteihin voi tutustua www-osoitteessahttp://www.emcdda.eu.int/infopoint/publications/national_reports.shtml.
En utvidet utgave av Årsrapporten er lagt ut på 12 språk på Internett, på http://annualreport.emcdda.eu.int.Internettutgaven inneholder store mengder tilleggsinformasjon og statistikker i form av tabeller, diagrammer og bokser.
Vuosiraportista on olemassa 12 kielellä julkaistu laajennettu online-versio www-osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int.
Den inneholder også ytterligere opplysninger om metodene som er brukt, samt lenker til datakilder, rapporter ogbakgrunnsdokumentasjon som er brukt i sammenstillingen av rapporten.
Online-versio sisältää runsaasti lisätietoa ja tilastoja taulukkoina, kaavioina jalaatikkoina. Online-versiossa on lisäksi tarkemmat tiedot käytetyistä menetelmistä ja linkkejä tietolähteisiin, raportteihin jatausta-asiakirjoihin, joita on käytetty raporttia laadittaessa.
Alle opplysninger i nettutgaven og i den trykte utgaven av rapporten er oppført tematisk på Internett(http://annualreport.emcdda.eu.int).
Sekä painetun että online-version asiakohdat luetellaan aihepiireittäin verkossa (http://annualreport.emcdda.eu.int).
Generelletrender og utvikling
Yleisetsuuntauksetja kehitys
Cannabis er fortsatt det mest brukte narkotiske stoffet i Europa, og mange land rapporterer om en livstidsprevalensi overkant av 20 % for befolkningen generelt.
Kannabis on edelleen yleisimmin käytetty huumausaine Euroopan unionin alueella, ja monissa maissa ainakin kerranelämänsä aikana kannabista käyttäneiden osuus kokoväestöstä on yli 20 prosenttia.
Et forsiktiganslag kan tyde på at minst én av fem voksne i Europa harprøvd dette stoffet.
Varovaisen arvion mukaan EU:n aikuisväestöstä joka viides on kokeillut kannabista.
Europa er fortsatt verdens største marked for cannabisolje,og inntil tre firedeler av all cannabisolje som blir beslaglagti verden, beslaglegges innefor EUs grenser.
suurimmat markkinat ovat Euroopassa: 75 prosenttia kokomaailman kannabishartsin takavarikoista tehdään Euroopan unionin rajoilla.
Mange landrapporterer også at cannabisplanten nå dyrkes i EU.Innholdet av tetrahydrocannabinol (THC), som er detkjemiske virkestoffet i cannabis, varierer mye i dencannabisen som selges på gaten.
Monet maat ovat ilmoittaneetmyös, että marihuanaa on nyt alettu kasvattaa Euroopanunionin alueella.
Gjennomsnittlig er THC-innholdet i cannabisolje og -planter det samme(hhv.
Katukaupasta otetuissa näytteissäkannabishartsin THC-pitoisuus (tetrahydrokannabinoli, jokaon kannabiksen tärkein vaikuttava aineosa) vaihteleepaljon.
5–14 % og 5–11 %), men det finnes også eksempler,for begge former, på et svært høyt THC-innhold.
Kannabishartsin ja marihuanan THC-pitoisuus onkeskimäärin sama (kannabishartsin 5–14 % ja marihuanan5–11 %), mutta molemmista huumeista on saatu eriä, joissa THC-pitoisuus on erittäin korkea.
Europa er fortsatt et viktig område når det gjelderproduksjon og bruk av amfetamin og ecstasy, men ikkemetamfetamin.
Metamfetamiinia lukuun ottamatta Eurooppa on edelleenmerkittävin amfetamiinien ja ekstaasin valmistus- jakäyttöalue.
Etter cannabis er ecstasy eller amfetamin destoffene som oftest brukes i EU, og i den voksnebefolkningen ligger livstidserfaring for disse stoffene påmellom 0,5 % og 5 %.
Ainakin kerran amfetamiiniakäyttäneiden osuus aikuisväestöstä on 0,5–5 prosenttia.Aikaisemmin amfetamiinia käytettiin yleisemmin kuinekstaasia, mutta ero ei ole enää yhtä selvä.
Tidligere var amfetaminbruk genereltmer utbredt enn bruk av ecstasy, men forskjellen er blittmindre. Blant skoleelever blir livstidserfaring medsniffestoffer bare forbigått av livstidserfaring med cannabis,og er generelt betydelig større enn erfaring med bådeecstasy og amfetamin.
Koululaisissa jaopiskelijoissa kannabista käyttäneitä on enemmän kuininhaloitavia huumeita ainakin kerran käyttäneitä, joita onyleisesti ottaen huomattavasti enemmän kuin amfetamiinejatai ekstaasia käyttäneitä.
Særlig Frankrike, Spania og Storbritannia rapporterer om relativt høye bruksnivåer,mens Finland, Sverige og Portugal rapporterer forholdsvislave tall. Anslagene over utbredelsen av nylig bruk (12-månedersprevalens) i den voksne befolkningen liggerfortsatt under 10 % i alle land.
Indikaattorien mukaan kannabiksen käyttö on lisääntynyt Euroopan unionin alueella, vaikka joissakin maissa kasvunäyttää tasaantuneen – tosin tasolle, jonka voidaan yleisestikatsoa olevan ennätyksellisen korkea.
Når det gjelder ungevoksne, stiger bruken betraktelig. Utbredelsen av nylig bruk(siste 12 måneder) er høyest i aldersgruppen 15–25, ogbåde Frankrike, Tyskland, Irland, Spania og Storbritanniarapporterer at over 20 % i denne aldersgruppen har bruktcannabis i løpet av de siste 12 månedene.
Käyttötavoissa onhavaittavissa myös yhdenmukaistumista, vaikka eri maidenkäyttöluvut poikkeavat toisistaan edelleen huomattavasti.Etenkin Espanjassa, Ranskassa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa käyttöluvut ovat korkealla, mutta Portugalissa, Suomessa ja Ruotsissa suhteellisen alhaalla.Kaikissa maissa hiljattain (viimeisen vuoden aikana)käyttäneiden määrä oli alle 10 prosenttia aikuisväestöstä.Nuorten aikuisten käyttöluvut ovat merkittävässä nousussa.Kaikissa maissa 15–25-vuotiaiden osuus hiljattain(viimeisen vuoden aikana) huumeita käyttäneistä oli muitaikäryhmiä huomattavasti suurempi: Saksassa, Espanjassa,Ranskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassaikäryhmästä 20 prosenttia oli käyttänyt kannabistaviimeisten 12 kuukauden aikana.
Anslag overbruk noen gang i løpet av livet er høyere, og de fleste landrapporterer om en anslått livstidsprevalens på mellom 20 %og 35 % blant unge mennesker.
Ainakin kerrankäyttäneiden määrä on korkeampi ja suurimmassa osassamaita 20–35 prosenttia nuorista on käyttänyt kannabistaainakin kerran.
Antallet personer sombruker cannabis regelmessig er lite når vi snakker ombefolkningen generelt (mindre enn 1 %), men regelmessigbruk forekommer oftere blant unge, og da særlig blantunge menn.
Säännöllisesti kannabista käyttävien määräon pieni suhteessa koko väestöön (yleensä alle prosentti).Tosin nuorten ja etenkin nuorten miesten keskuudessasäännöllisten käyttäjien määrä on korkeampi.
Som for cannabis er det unge voksne som har de høyestenivåene av livstidserfaring med og nyere bruk av ecstasy ogamfetamin.
Kannabiksen tavoin ainakin kerran tai hiljattainamfetamiineja tai ekstaasia käyttäneiden määrä on korkeinnuorten aikuisten keskuudessa.
En rekke indikatorer tyder på at ecstasybrukenhar fortsatt å spre seg blant enkelte grupper ungemennesker i byene i Europa.
Joukko indikaattoreitaosoittaa, että ekstaasin käyttö on levinnyt edelleen Euroopan kaupunkilaisnuorisoryhmissä.
Selv om det ikke er observertnoen generell markant økning i bruken av ecstasy ibefolkningen som helhet, har noen studier funnet ekstremthøye utbredelsestall i disse (ungdoms)gruppene.
Joidenkintutkimusten mukaan levinneisyysluku on näissä ryhmissäerittäin korkea, vaikka amfetamiinien käyttö ei ole yleisestilisääntynyt koko väestössä.
Det er en foruroligende trend at cannabis stadig ofterenevnes i sammenheng med indikatoren for etterspørsel etterbehandling (TDI).
Huolestuttavaa on se, että kannabiksen käyttö mainitaanyhä useammin TDI-tiedoissa (Treatment Demand Indicator)eli hoitoon hakeutumisen yhteydessä.
I mange land er cannabis nå det stoffetsom rapporteres oftest, nest etter heroin, og det er en jevnøkning i etterspørselen etter cannabisrelatert behandling.Ettersom en rekke faktorer spiller inn her, må enhverfortolkning av disse dataene gjøres med varsomhet.
Monissa maissahoitoon hakeutuvat ovat käyttäneet heroiinin jälkeen toiseksieniten kannabista, ja kannabikseen liittyvässähoitotarpeessa on havaittavissa tasaista lisääntymistä.
Dettetemaet blir for tiden gransket av EONNs tekniskearbeidsgruppe, og vil bli fokusert på i en publikasjon i2004.
Näitätietoja on tulkittava varovaisesti, sillä syitä ontodennäköisesti paljon.
I nesten alle land er etterspørselen etterbehandling for ecstasybruk svært lav.
Lähes kaikissamaissa ekstaasin vuoksi hoitoon hakeutuneiden määrä onerittäin alhainen.
Et lite antall dødsfall i Europa kan knyttes direkte til ecstasybruk, og antalletholder seg generelt lavt sammenlignet med opioidrelatertedødsfall.
Pieni osa Euroopan kuolleisuusluvuistaliittyy suoraan ekstaasin käyttöön, mutta luvut ovat kaikenkaikkiaan alhaisia opiaattien käyttöön liittyviin kuolemiinverrattuna.
Selv om antallet amfetaminbeslag og beslaglagte mengderhar variert noe de senere årene, og det er tegn til enstabilisering i enkelte områder, har beslagene (både antall
Vaikka tilanne on viime vuosien aikana vaihdellut jonkinverran ja saattanut tasaantua joillakin alueilla, ovatamfetamiini- ja ekstaasitakavarikot (takavarikkojen jatakavarikoitujen huumeiden määrät) lisääntyneet Euroopan
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge og mengde) økt betraktelig i EU i løpet av siste tiår. IFinland, Sverige og Norge er amfetamin det nest vanligstenarkotiske stoffet som beslaglegges (etter cannabis).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa unionin alueella huomattavasti viime vuosikymmenellä.Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa amfetamiinit ovat toiseksiyleisin takavarikoitu huume kannabiksen jälkeen.
Ettersom det er vanskelig å gjøre anslag på dette området,og det er store variasjoner i nøyaktigheten og pålitelighetenved anslagene, må både tolking av trender ogsammenligninger landene imellom, gjøres med varsomhet.
yhdistettynä muiden huumeiden käyttö. Koska arviontekeminen tällä osa-alueella on vaikeaa ja koska arvioidentarkkuudessa ja luotettavuudessa on merkittäviä eroja, onsuuntauksia tulkittava ja maita vertailtava varovaisesti.
Data fra undersøkelser tyder på en oppgang i bruken avkokain i Storbritannia og i noen mindre grad, Danmark,Tyskland, Spania og Nederland. Kokainbruk og økningen ikokainbruk synes å være vanligst blant unge urbanemennesker.
Tutkimusten mukaan kokaiinin käyttö on lisääntynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja jonkin verran myös Tanskassa, Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa.Kokaiinin käyttö ja käytön lisääntyminen näyttävät olevanyleistä kaupungissa asuvilla nuorilla.
Nasjonale tall vil derfor bare i begrenset gradgjenspeile lokale trender i en del storbyer i Europa.
Siten on mahdollista,että kansalliset luvut antavat vain rajallisen kuvan joidenkin Euroopan suurimpien kaupunkien paikallisistasuuntauksista.
Trolig er omkring halvparten av ’problembrukerne’ i EUsprøytebrukere, dvs. rundt 500 000–750 000 av EUsanslagsvis 1–1,5 millioner problembrukere.
Todennäköisesti noin puolet ongelmakäyttäjistä Euroopanunionin alueella käyttää huumeita suonensisäisesti, mikätarkoittaa noin 500 000–750 000 käyttäjää alueenarvioiduista 1–1,5 miljoonasta huumeidenongelmakäyttäjästä.
Andelensprøytebrukere varierer betraktelig landene imellom og harendret seg over tid.
Injektiokäyttäjien osuus vaihteleemerkittävästi maasta toiseen ja määrä on vaihdellut ajanmyötä, jopa laskenut lähes kaikissa maissa 1990-luvunaikana.
Sprøytebruken har gått ned i nestenalle land i løpet av 1990-årene, men det er dokumentert enøkning i den senere tid.
Tosin havaittavissa on merkkejä viimeaikaisestakasvusta.
Nasjonale anslag over sprøytebrukvarierer fra 2 til 5 tilfeller pr. 1 000 i den voksnebefolkningen (dvs. fra 0,2 % til 0,5 %).
Injektiokäyttöä koskevat kansalliset arviotvaihtelevat välillä 2–5 tapausta tuhatta aikuista kohden (tai 0,2–0,5 %).
Til tross for en nedgang i opiumsproduksjonen i Afghanistan i 2001, er det ingenting som tyder på at dettehar hatt noen direkte innvirkning på tilgjengeligheten avheroin på narkotikamarkedet i Europa, noe som troligskyldes at det finnes lagre av heroin.
Vaikka oopiumin tuotanto väheni Afganistanissahuomattavasti vuonna 2001, ei tällä näytä olleen suoraanvaikutusta heroiinin saatavuuteen Euroopan laittomillamarkkinoilla. Tämä voidaan todennäköisesti selittääolemassa olevilla huumevarastoilla.
En rekke indikatorer tyder på at bekymringen angåendeomfanget av kokainbruken og de problemene dettemedfører, er berettiget. Indikatorene omfatter bl.a.etterspørsel etter behandling, toksikologiske funn hosoverdoseofre, narkotikabeslag og studier av risikoutsattedeler av befolkningen.
Monet indikaattorit osoittavat, että huoli kokaiinin käytönlaajuudesta ja siihen liittyvistä ongelmista on perusteltua.Indikaattoreihin sisältyvät hoitotarve, toksikologisetlöydökset yliannostuskuolemien uhreista, huumetakavarikotja selvitykset riskialttiista väestöryhmistä.
Med unntak av en nedgang i 2000har antallet kokainbeslag økt jevnt siden 1985.
Lukuun ottamattavuoden 2000 laskua kokaiinitakavarikkojen määrä onnoussut tasaisesti vuodesta 1985 lähtien.
Likeledeshar mengdene kokain som blir beslaglagt generelt vist enstigende trend i samme periode, selv om tallene svinger noefra år til år. Behandlingsapparatet i Nederland og Spaniarapporterer forholdsvis høye tall for behandling forkokainbruk (hhv.
Samanaajanjaksona myös takavarikoidun kokaiinin määrä onkasvanut yleisesti, vaikka eri vuosien välillä onkinhavaittavissa vaihtelua.
Med unntak av i Nederland og Storbritanniasynes det meste av etterspørselen etter behandling forkokainbruk å være knyttet til bruk av kokainpulver(kokainhydroklorid), og ikke crack (kokainbase).
Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta kokaiinistajohtuva hoidontarve näyttää liittyvän pikemminkinkokaiinijauheen (hydrokloridikokaiini) kuin crack-kokaiinin(kokabase) käyttöön.
Heroin og injeksjonsbruk
Heroiinin ja suonensisäisten huumeiden käyttö
Enkelte land og regioner har hatt en svært høyutbredelse av HIV blant sprøytebrukere (over 25 %) sidenmidten av 1990-årene.
Joissain maissa jaalueilla HIV:n levinneisyys injektiokäyttäjillä oli 1990-luvunloppupuoliskolla edelleen hyvin korkea (yli 25 %).
Selv om dataene kan gjenspeilekjente epidemier, er det fortsatt viktig at spesielleforebyggende tiltak iverksettes for å unngå ytterligeresmittespredning i disse områdene.
Vaikkatiedot voivat olla merkki sitkeistä epidemioista, on näilläalueilla tehtävä ennaltaehkäiseviä erityisponnisteluja uusientartuntojen estämiseksi.
‘Problematisk bruk av narkotika’ defineres her som‘injeksjonsbruk av narkotika eller langvarig/regelmessigbruk av opiater, kokain og/eller amfetamin’.
Huumeiden ongelmakäytöllä tarkoitetaan opiaattien,kokaiinin ja/tai amfetamiinien suonensisäistä taipitkäaikaista/säännöllistä käyttöä.
Selv omantallet problembrukere er lavt sett i forhold til det totaleantallet narkotikabrukere, står de for en uforholdsmessigstor andel av de helsemessige og samfunnsmessigeproblemene narkotikabruk medfører. I de fleste EU-land,med unntak av Sverige og Finland hvor amfetaminbruk ermer utbredt, kjennetegnes problematisk bruk av narkotikaved heroinbruk, ofte i kombinasjon med andre stoffer.
Vaikkaongelmakäyttäjien kokonaislukumäärä jääkin alhaiseksi,aiheuttavat ongelmakäyttäjät suhteettoman suuren osanhuumeidenkäytön terveydellisistä ja sosiaalisista ongelmista.Lukuun ottamatta Suomea ja Ruotsia, missä amfetamiininkäyttö on yleisempää, huumeiden ongelmakäyttöä kuvastaauseimmissa EU-maissa edelleen heroiinin, ja usein siihen
Ettersom trendene kan variere mye innenfor regioner ogbyer, kan det være misvisende å bare stole på nasjonaledatasett, som generelt tilsier en temmelig stabil sitasjon i EU.
Voi olla harhaanjohtavaa luottaa täysin kansallisiintietoihin, joiden mukaan Euroopan unionissa on yleisestivarsin vakaa tilanne, sillä suuntaukset voivat vaihdellalaajasti alueiden ja kaupunkien välillä.
Det er i den senere tid rapportert om økt utbredelse av HIV i undergrupper av sprøytebrukere i enkelte regioner ogbyer i Spania, Irland, Italia, Nederland, Østerrike,Portugal, Finland og Storbritannia.
HIV:n levinneisyydenon viime aikoina ilmoitettu olleen kasvussa injektiokäyttäjienalaryhmissä Espanjan, Irlannin, Italian, Alankomaiden,Itävallan, Portugalin, Suomen ja Yhdistyneenkuningaskunnan alueilla ja kaupungeissa.
Generelle trender og utvikling
Yleiset suuntaukset ja kehitys
Utviklingen når det gjelder tiltak mot narkotikabruk om en nedgang i andre undergrupper, mens utbredelsen iandre land har vært stabil eller gått ned.
Huumeiden käytön vastaisten toimien kehitys epäyhtenäinen, sillä samanaikaisesti joidenkin näidenmaiden alaryhmissä leviäminen on vähentynyt ja joissakinmaissa levinneisyys on pysynyt vakaana tai vähentynyt.
Data om HIV-smitte blant unge sprøytebrukere og nyesprøytebrukere er kanskje en bedre indikator på nyeresmitte, og også disse dataene har gitt indikasjoner på at nyeinfeksjoner fortsatt oppstår i enkelte regioner.
Parempana indikaattorina viimeaikaisista tartunnoistavoitaneen pitää nuorten ja uusien injektiokäyttäjien HIV-tartuntoja koskevia tietoja.
Forekomstenav AIDS har gått ned i EU etter at mer effektivebehandlingsformer er tatt i bruk.
Aidsin levinneisyys on pudonnutkoko Euroopan unionin alueella hoidon kehittyessä.
Hepatitt C-infeksjon kan gi alvorlige kroniske helseplager, ogbehandling av sykdomstilstander knyttet til hepatitt C-smittevil sannsynligvis bli en stor utgiftspost for helsevesenet i Europa.
C-hepatiittitartunta voi aiheuttaa vakavia kroonisiaterveysongelmia, ja HCV-tartuntoihin liittyvien sairauksienhoidoista muodostuu Euroopan terveydenhoitojärjestelmilletodennäköisesti suuret kustannukset.
Utbredelsen av hepatitt C er ekstremt høy blantsprøytebrukere i alle land, med en smitteprosent somvarierer fra 40 % til 90 %.
Eri ajanjaksojensuuntausten vertaaminen antaa monivivahteisen kuvanerialueiden nousuista ja laskuista.
For de meldingsdata hvorrisikokategori er kjent, er 90 % av hepatitt C-tilfellene og40–80 % av hepatitt B-tilfellene relatert til sprøytebruk.Trendene over tid gir et sammensatt inntrykk, med øktutbredelse i enkelte regioner og en nedgang i andre.Utbredelsen av hepatitt C-smitte blant unge sprøytebrukereog nye sprøytebrukere er generelt høy (40 % eller høyere),noe som bekrefter at forekomsten av ny smitte er høy, og atsprøytebrukerne fortsatt pådrar seg sykdommen etter relativtkort tids sprøytebruk.
HCV-tartuntojenlevinneisyys nuorilla ja uusilla injektiokäyttäjillä on yleisestikorkea (40 % tai enemmän), mikä vahvistaa käsitystä siitä,että uusia tartuntoja on runsaasti ja että huumeitasuonensisäisesti käyttävät saavat tartunnan suhteellisen pianaloitettuaan huumeiden injektiokäytön.
I hele EU har rundt regnet 20–60 % avsprøytebrukerne antistoffer mot hepatitt B, noe som tyder pået stort vaksinasjonspotensial blant sprøytebrukerne.
Euroopan unionissanoin 20–60 prosentilla injektiokäyttäjistä on B-hepatiitinvasta-aineita, minkä perusteella rokotettaviainjektiokäyttäjiä näyttäisi olevan paljon.
Spania og Danmark, som hadde formannskapet i Deteuropeiske råd i 2002, vedtok resolusjoner for å forpliktemedlemsstatene til ytterligere investeringer i forebyggendetiltak i skolenes fagplaner, en intensivering av innsatsen forå forebygge rekreasjonsbruk av narkotika samt styrkebehandlingen av narkotikabrukere i fengslene.
Neuvoston vuoden 2002 puheenjohtajamaat Espanja ja Tanska esittelivät päätöslauselmia, joiden tarkoituksena olitiivistää jäsenvaltioiden sitoumuksia ohjata enemmän varojakouluissa toteutettaviin ehkäiseviin huumetyöohjelmiin, tehostaahuumeiden käyttöä ehkäiseviä pyrkimyksiä viihdeympäristössäja parantaa vankiloiden huumeidenkäyttäjien hoitoa.Toukokuussa 2002 komissio esitteli EMCDDA:n kanssakeskusteltuaan ehdotuksen neuvoston suositukseksihuumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien riskienehkäisemisestä ja vähentämisestä.
I mai 2002la Kommisjonen fram et forslag, utarbeidet i samarbeidmed EONN, til en rådsrekommandasjon om forebyggingog reduksjon av risiko forbundet med narkotikaavhengighet, med henvisning til målsettingen i EUsnarkotikastrategi om å redusere forekomsten av narkotikarelatert helseskade ved hjelp av risikoreduserende tiltak hvisvirkning er dokumentert.
Suosituksen tavoitteena olisaavuttaa Euroopan unionin huumausainestrategian tavoitevähentää merkittävästi huumeiden aiheuttamia terveyshaittojamenestyksekkäiksi todettujen, riskien vähentämiseen tähtäävientoimenpiteiden avulla.
Medlemsstatenes politikk
Politiikka jäsenvaltioissa
Hvert år rapporteres 7 000–9 000 akutte, narkotikarelaterte dødsfall i EU.
Euroopan unionissa huumeisiin kuolee äkillisesti vuosittainnoin 7 000–9 000 henkilöä.
Den generelle trenden i EU har værtstigende i de senere år, selv om stigningen har vært mindredramatisk enn på 1980-tallet og tidlig på 1990-tallet, ogsituasjonen på nasjonalt plan er på samme tid både mersammensatt og mer divergerende.
Viime vuosina suuntaus onollut Euroopan unionissa yleisesti kasvussa, mutta kasvu eiole ollut yhtä jyrkkää kuin 1980-luvulla ja 1990-luvunalussa. Samoin tilanne on kansallisella tasolla aiempaamonimutkaisempi ja epäyhtenäisempi.
De fleste overdoseofre erunge mennesker i 20- eller 30-årene, og de representereret betydelig tap, både i form av kostnader for samfunnet ogi form av tapte liv.
Suurin osa uhreistaon 20–40-vuotiaita nuoria, joten kuolemantapauksistayhteiskunnalle aiheutuvat kustannukset ja menetykset ovatmerkittävät.
Trenden fra de senere årene med å organisere dennasjonale narkotikapolitikken gjennom nasjonalehandlingsplaner og samordningssystemer, fortsatte i 2002.Sverige, Norge og noen østerrikske provinser gjorde somsine EU-partnere og vedtok en sammenhengendenarkotikaplan, -program eller -strategi.
Vuonna 2002 jatkui viime vuosina havaittu suuntausorganisoida kansallista huumepolitiikkaa kansallistentoimintasuunnitelmien ja koordinoitujen järjestelmien avulla.Ruotsi ja Norja sekä jotkin Itävallan maakunnat omaksuivatmuiden EU:n yhteistyökumppaneiden tavoin yhtenäisenhuumausaineiden vastaisen suunnitelman, ohjelman taistrategian.
Samtidig blirallmennheten stadig mer oppmerksom på narkotikamisbruketog hva det medfører, og interessen for nasjonalnarkotikapolitikk er stigende. Undersøkelser viser at et klartflertall av allmennheten fortsatt er mot legalisering avcannabis.
Samanaikaisesti suuri yleisö tietää entistäparemmin huumeidenkäytöstä ja siitä aiheutuvistaseurauksista, ja se on kiinnostunut kansallisesta politiikasta.Tutkimusten mukaan selvä enemmistö ihmisistä vastustaakannabiksen laillistamista.
Den lave støtten til legalisering gjenspeiler nokoppfatningen om at cannabisbruk leder til bruk av andrestoffer.
Laillistamista kannattavienihmisten vähäisyys heijastanee käsitystä, jonka mukaankannabis on porttihuume.
Ideen om å redusere straffen for bruk av cannabis ivisse situasjoner, fikk imidlertid varierende grad av støtte.
Ajatus kannabiksenkäytönrangaistavuuden muuttamisesta tietyissä tilanteissa saikuitenkin vaihtelevasti kannatusta.
En oversikt over utviklingen av tiltakene mot narkotikabrukinnen utdanning, helse, sosial- og strafferettsystemer viserat verken problemene eller de problematiske gruppene erklart definert. Nasjonal og lokal politikk gjenspeiler en stadigøkende bevissthet om fenomenets lumske karakter ved atgrensene mellom systemene bygges ned og systemene gjøresmer fleksible for å sikre økt samarbeid og mangfold.
Yleiskuva huumeidenkäytön kehityksestä sekä koulutus-,terveydenhuolto-, sosiaali- ja rikosoikeusjärjestelmienhuumeidenkäytön vastaisista toimista osoittavat, ettäongelmat ja ongelmaryhmät eivät aina ole selväpiirteisiä.Valtiollisessa ja paikallisessa politiikassa tiedetään yhäparemmin ilmiön salakavala luonne, minkä vuoksi
I de fleste tilfeller (typisk over 80 %) påvises opioider i detoksikologiske analysene, ofte i kombinasjon med andrestoffer (f.eks. alkohol, benzodiasepiner eller kokain).
Suurimmassa osassa tapauksista (yleensä yli 80 %) löytyytoksikologisissa tutkimuksissa opiaatteja, usein yhdistettynämuihin aineisiin (kuten alkoholi, bentodiatsepiini taikokaiini).
I etmindre antall tilfeller påvises kokain eller ecstasy alene.
Pienessä määrässä tapauksista on löytynytpelkästään kokaiinia tai ekstaasia.
Noenav de faktorene som synes å være knyttet til økt risiko foropioidrelaterte dødsfall er: sprøytebruk av narkotika,blandingsbruk og særlig samtidig bruk av alkohol ellerberoligende midler, nedsatt toleranse samt mangel på kontaktmed behandlingsapparatet.
Opiaatteihin kuolemisenriskiä näyttäisivät kasvattavan huumeiden injektio- jasekakäyttö sekä erityisesti alkoholin tai rauhoittavienlääkkeiden rinnakkaiskäyttö, sietokyvyn aleneminen ja se,ettei käyttäjä hakeudu hoitoon.
Det er kjent at hensiktsmessigetiltak som settes inn til riktig tid kan bidra til å forebyggemange overdoser med dødelig utfall, og dette er et argumentfor å bygge ut tiltak som setter personer som blir vitne til enoverdose i stand til å handle riktig.
Tiedossa on, ettäasianmukaiset toimenpiteet oikealla hetkellä voivat estääkuolettavan yliannostuksen. Tämä tukee käsitystä siitä, ettätällä alalla tarvitaan toimia, jotka rohkaisevat huumeidenyliannostuksesta tietäviä henkilöitä ryhtymäänasianmukaisiin toimiin.
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa järjestelmien välisiä rajoja on muutettu avoimemmiksi jajoustavammiksi yhteistyötä ja monipuolisuutta lisäämällä.
Østerrike, Portugal og Storbritannia.
Hyviä tuloksia on saatu Saksassa,Itävallassa, Portugalissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
Til tross for at sårbarefamilier, særlig der foreldrene er narkotikabrukere, anses forå være en høyrisikogruppe, er det få støttetiltak rettet motdisse familiene.
Vaikka perheet, joissa vanhemmatkäyttävät huumeita, ovat erittäin riskialttiita, ei tällaisilleperheille ole tarjolla tukipalveluja.
Sprøytebytteprogrammer er nå en etablert metode for åforebygge spredningen av smittsomme sykdommer vedinjeksjon, men programmenes tilgjengelighet og dekningsgradvarierer, og det kan fortsatt være vanskelig å få fatt i steriltutstyr.
Vakiintuneeksi menetelmäksi estää tartuntatautien leviäminenhuumeiden injektiokäytössä on muodostunut ruiskujen vaihto,vaikka tällaisten vaihto-ohjelmien tarjonta ja kattavuusvaihtelevat ja steriilien injektiovälineiden saanti voi olla vieläongelmallista.
Det er bare Spania som systematisk har innførtsprøytebytteordninger i fengslene.
Ruiskujen vaihtopalvelut vankiloissa on otettujärjestelmällisesti käyttöön vain Espanjassa.
Spesialtiltak for å hindreoverføring av hepatitt C samt vaksinasjon mot hepatitt B blir istadig større grad betraktet som et viktig supplement til HIV-forebygging.
C-hepatiitinleviämisen estämistä ja B-hepatiittirokotusta koskevaterityistoimet täydentävät merkittävästi HIV:n leviämisentorjuntatoimia.
Opplæring i førstehjelp og risikoreduksjontillegges også stadig større vekt i arbeidet mot dødeligeoverdoser.
Kuolettavien yliannostusten estämisessähuomattavia ehkäiseviä tekijöitä ovat ensiaputaitojenopettaminen ja vaaroista tiedottaminen.
At lavterskel helsetjenester i større grad blirtilgjengelig og integreres i de lokale narkotikatjenestene, er enannen viktig utvikling.
Toinen merkittäväkehityssuunta on se, että lääkärin hoitoon hakeutumisenkynnys on madaltumassa, kun hoitopalvelut on yhdistettymuihin paikallisiin huumetyöpalveluihin.
Flere EU-land har innførtlovendringer for å gjøre det lettere for avhengige å fårbehandling og rehabilitering, og andre lovendringer haråpnet for muligheten for tidlig intervensjon overfor unge someksperimenterer med narkotika.
Useissa EU-maissa on ryhdytty lainsäädännöllisiin muutoksiinhuumeriippuvaisten hoidon ja kuntoutuksen helpottamiseksi,ja muut lakimuutokset ovat tehneet mahdolliseksipuuttumisen nuorten kokeilijoiden huumeidenkäyttöön jovarhaisessa vaiheessa.
Danmark, Tyskland,Storbritannia og Norge har økt bevilgningene til helseveseneti et forsøk på å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall.Og andre land, f.eks.
Jotkin maat, kuten Tanska, Saksa,Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja, ovat lisänneetterveydenhuoltomäärärahoja tavoitteenaan vähentäähuumekuolemien määrää.
Finland og Hellas, har i tråd medforpliktelsen i EUs handlingsplan om å tilby et spekter avomfattende og lett tilgjengelige behandlingsmuligheter,endret både finansieringsordningene og forskriftene somgjelder substitusjonsbehandling.
Useiden erilaisten jahelppopääsyisten hoitovaihtoehtojen tarjoamista koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman sitoumuksenmukaisesti jotkin maat, esimerkiksi Kreikka ja Suomi, ovattehneet muutoksia rahoitusjärjestelmiinsä jakorvaushoitosäännöksiinsä.
Som et ledd i tiltakene for å øke sikkerheten rapporterer enrekke land om lovendringer for å øke overvåkingen avsmuglere og brukere, herunder overvåkning avtalekommunikasjon, kroppsvisitasjon og testing for narkotika.Andre lovendringer skal minske de samfunnsmessigekonsekvensene av narkotikabruk ved å innføre strengerekontroll med offentlig ro og orden.
Turvallisuuden lisäämisen osalta joukko maita ilmoittaalakimuutosten parantaneen huumekauppiaiden jahuumeidenkäyttäjien valvontaa, mukaan lukientietoliikenteen seuranta, ruumiintarkastukset ja huumetestit.Muut lakimuutokset pyrkivät rajoittamaan huumeidenkäytönsosiaalista vaikutusta parantamalla yleisen järjestyksen jahäiriönpidon valvontaa.
Nyeutviklingstendenser innen problematisk narkotikabruk, delvisutenom opiat- og sprøytebruk, har ført til at det har vokst framnye typer tidlige tiltak, som beskrevet over, i stedet for at deeksisterende behandlingsstrukturene reformeres.Substitusjonsbehandling er vanligst og er blitt ytterligereutbygget og diversifisert i de senere årene.
Keskeinen merkitys onkorvaushoidolla, ja hoitomuoto on yleistynyt jamonipuolistunut viime vuosina edelleen.
I EU sett under etthar omfanget av substitusjonsbehandlingen anslagsvis øktmed 34 %, og de største økningene rapporteres i land dertilbudet om substitusjonsbehandling i utgangspunktet vardårligst utbygd, f.eks. Hellas, Irland, Portugal, Finland og Norge.
Euroopan unioninalueella korvaushoitoohjelmien on arveltu lisääntyneenviimeisten viiden vuoden aikana 34 prosenttia, enitenmaissa, joissa korvaushoitoa on aikaisemmin sovellettuvähemmän, kuten Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa,Suomessa ja Norjassa.
Pleie og omsorg for aldrende, vanskeligstiltelangtidsbrukere av narkotika, ofte også med psykiatriskelidelser, er en alvorlig narkotikapolitisk utfordring, og det erikke funnet tilfredsstillende løsninger på dette problemet.EONN vil i årene som kommer se nærmere på dette temaet.
Hoidot pitkäaikaisille, ikääntyville javähäosaisille huumeidenkäyttäjille, joilla on useinmielenterveydellisiä sairauksia, ovat todellinen haastehuumepolitiikoille, eikä asianmukaisia ratkaisuja ole vielälöydetty. EMCDDA tarkastelee tätä asiakohtaayksityiskohtaisemmin ensi vuonna.
Det skolebaserte forebyggende arbeidet utgjør fortsattgrunnstammen i arbeidet rettet mot barn og unge, både førog i tenårene.
Ehkäisevän huumetyön ytimenä on edelleen kouluissatehtävä, nuorille yleensä esipuberteetti-iästä alkaensuunnattu ehkäisevä työ.
Selv om det finnes en bred evidensbase somidentifiserer effektive tilnærmingsmåter, f.eks. interaktivundervisning med fokus på opplæring i både personlige ogsosiale ferdigheter, er det bare noen få land, f.eks. Spania,Hellas og Irland, som har lagt dette systematisk inn i skolensfagplaner.
Vaikka henkilökohtaisiin taitoihinja sosiaalisen kanssakäymisen taitoihin keskittyvänvuorovaikutteisen opettamisen kaltaisista tehokkaistalähestymistavoista on laajasti tietoa, vain muutama maa,kuten Kreikka, Espanja ja Irlanti, soveltavat näitä ohjelmiaopinto-ohjelmissaan järjestelmällisesti.
Av de andre landene er det bare Sverige og Frankrike som vedgår at praksis for det forebyggendearbeidet i skolen langt fra er perfekt, men snarere basert påtilfeldige tiltak iverksatt av personer som ikke har dennødvendige faglige bakgrunnen.
Muista maista Ranska ja Ruotsi myöntävät, ettei huumetyötä kouluissa olevielä kehitetty huippuunsa, vaan toiminta on usein varsinmonisäikeistä eikä kovin ammattimaista.
Ut fra erkjennelsen av at skolen ikke når ut til de mestsårbare unge, har det kommet i stand egne forebyggendetiltak rettet mot grupper som eksperimenterer med narkotika ifritidsmiljøer som diskoteker, klubber og musikkarrangement.Rådgivning på stedet og av jevnaldrende synes å være en avde mest lovende tilnærmingsmåtene.
Kriminaalipolitiikan uudistukset ovat tuoneet vaihtoehtojavankiloihin, missä huumeidenkäyttäjät on ohjattupuolipakolliseen hoitoon tai yhdyskuntapalveluun.Perusteena on oletus, että tämän kaltaiset toimet vastaavatparemmin näiden vankien tarpeisiin.
Likeledes synesforebyggende tiltak og tidlig intervensjon i forhold til sosialtekskluderte ungdommer og unge lovbrytere å være mesteffektive når de gjennomføres på en personlig måte.
Vaihtoehdot vankilalleestävät erityisesti sen, että nuoret huumeidenkäyttäjätjoutuisivat kosketuksiin vankiloiden rikollisen alakulttuurinkanssa.
Helse- og velferdsmyndighetene involveres i stadigstørre grad og tar ansvar for tjenestetilbudet fornarkotikabrukere i fengslene, men det er fortsatt rom forforbedring. Behandling som ellers er standardtilbud i
Vertaisryhmätoiminta ja paikanpäällätapahtuva tiedottaminen näyttävät olevan lupaavimpialähestymistapoja.
Generelle trender og utvikling samfunnet for øvrig, er ofte ikke tilgjengelig i fengslene.
Yleiset suuntaukset ja kehitys pohjoisamerikkalaisten tutkimusten tuloksia.
I defleste land er de skadereduserende tiltakene som iverksettes ifengslene forholdsvis begrenset.
Yhdysvaltojenhuumetyön tavoitteet ja puitteet eroavat kuitenkin Euroopantilanteesta.
forskning på og det finnes evidensbasert kunnskap omlegemiddelassistert behandling, delvis finansiert avlegemiddelindustrien, gir store nasjonale evalueringsstudierlite veiledning med hensyn til hva som er beste praksis forandre behandlingsmåter.
Terveydenhuolto- ja sosiaaliviranomaistenosallistuminen on lisääntynyt ja viranomaiset ovat ottaneetvastuulleen palvelujen tarjoamisen vankiloidenhuumeidenkäyttäjille, mutta yhteistyötä tulee silti parantaaedelleen.
En rekke nyere studier fokuserer på innovative ogkontroversielle intervensjoner, som brukerrom, forskrivning avheroin og pilletesting.
Monissa viimeaikaisissa tutkimuksissa keskitytään uusiin jausein vielä kiistanalaisiin menetelmiin, joihin kuuluvat esim.käyttäjille tarkoitetut tilat, heroiinin määrääminen reseptilläsekä tablettien testaaminen.
Samtidig som slike intervensjonerfortsatt er kontroversielle har beslutningstakere behov forinformasjon om effekten av slike strategier for å kunne leggegrunnlaget for en mer opplyst debatt.
Koska tämäntyyppisetmenetelmät ovat yhä varsin kiistanalaisia, päätöksentekijättarvitsevat tietoa niiden tuloksista tietoon perustuvankeskustelun vahvistamiseksi.
Det har likevel vært mulig å kopiereen del vellykkede tilnærmingsmåter, og dennedokumentasjonen blir i stadig større grad tatt i betraktningnår politiske beslutninger tas. Selv om det er gjort mye
Psykososiaalisen hoidon mahdollisuuksia ehkäisevässähuumetyössä ja hoidossa ei ole tutkittu Euroopassa.Ehkäisevässä huumetyössä on hyödynnetty pitkälle
Omsetningen av vitenskapelig dokumentasjon til politikk ogpraksis kan bli bedre.
Tieteellisten tietojen poliittista ja käytännöllistähyödyntämistä voidaan parantaa.
Det er et skrikende behov for nærmeresamarbeid og større gjensidig forståelse mellom forskere ogbeslutningstakere.
Onkin tarpeen parantaatutkijoiden ja päättäjien välistä yhteistyötä ja keskinäistäymmärrystä.
Bare noen få land har foretatt engjennomgang av praksis innen det skolebaserte forebyggendearbeidet på grunnlag av vitenskapelig dokumentasjon.
Vain muutamat maat tarkistavat kouluissatoteutettavia ehkäiseviä huumetyömenetelmiä tieteellistentietojen pohjalta.
Mensvitenskapelig dokumentasjon tillegges stadig større betydning iforebyggingen av smittsomme sykdommer, virker det i mangetilfeller som om det ikke tas tilstrekkelig hensyn til kvaliteten påpleie og omsorg når det gjelder narkotikarelatert behandlingog tjenester for narkotikabrukere i fengslene.
Samaan aikaan, kun tieteellistä tietoaarvostetaan yhä enemmän tartuntatautien ehkäisemisessä,näyttää siltä, että hoidon laatuun ei kiinnitetä riittävästihuomiota huumeidenkäyttöön liittyvässä hoitotyössä javankiloiden huumeidenkäyttäjien palveluissa.
Det finnes ogsålite vitenskapelig dokumentasjon når det gjelder alternativer tilfengselsstraff.
Tieteellistätietoa hyödynnetään todella vähän etsittäessä vaihtoehtojavankilalle.
Med etableringen av retningslinjer,kvalitetsstandarder og akkrediteringssystemer for en merformalisert kvalitetssikring vinner imidlertid terreng imedlemsstatene.
Laadun takaaminen virallisemmin on kuitenkinsaamassa sijaa jäsenvaltioiden laatiessa suuntaviivoja,laatuvaatimuksia ja akkreditointijärjestelmiä.
Dette kapittelet gir et overblikk over situasjonen når det gjelder bruk og tilgang på narkotiskestoffer i EU og Norge samt utviklingen i den senere tid og trendene framover.
Tässä kappaleessa esitetään katsaus huumausaineiden käytön ja tarjonnan tilanteeseen EU:ssaja Norjassa sekä viimeaikaiseen kehitykseen ja uusiin suuntauksiin.
Narkotikabruk i befolkningen generelt (1
Huumeidenkäyttö väestössä (1
Pålitelig informasjon om omfanget av og mønstrene fornarkotikabruk og alder ved første gangs bruk ibefolkningen generelt og blant unge, samt hva somkarakteriserer brukere og risikooppfatninger, er viktig for åkunne utforme og evaluere narkotikapolitikken ogforebyggende tiltak.
Huumepolitiikan ja ehkäisevän huumetyön suunnittelussa jaarvioinnissa tarvitaan luotettavia tietoja, jotka koskevatväestön ja nuorten huumeidenkäytön laajuutta, käyttötapojaja käytön aloittamisikää sekä käyttäjien ominaispiirteitä jakäsityksiä riskeistä.
Narkotikabruk i befolkningen genereltmåles i spørreundersøkelser som gir estimater over hvorstor andel av befolkningen som noen gang har bruktnarkotika.
Huumeidenkäyttöä väestössä mittaavientutkimusten perusteella voidaan arvioida, kuinka suuri osaväestöstä on käyttänyt huumeita.
De vanligste målene er:
Tavallisimpiamittauskohteita ovat
• enhver bruk av narkotika i løpet av en persons liv(livstidsprevalens), også kalt ’livstidserfaring’,
• mikä tahansa huumeidenkäyttö elämän aikana elihuumeita ”ainakin kerran käyttäneet” henkilöt
En rekke faktorer må tas i betraktning ved en vurdering avforskjellene i de nasjonale tallene.
Pohdittaessa eroja kansallisissa luvuissa yleensä on otettavahuomioon monia tekijöitä.
Noen av forskjellene kanforklares med at befolkningen er ulikt fordelt på byer ogdistrikter.
Kaupungissa ja maaseudullaelävän väestön suhteelliset osuudet maittain voivat osaksiselittää erot.
Andre forskjeller kan skyldes generasjonsrelatertefaktorer (f.eks. den fødselskohorten der narkotikabruk bleutbredt) eller graden av tilnærming i livsstil mellom ungemenn og kvinner.
Muita syitä vaihteluun ovat sukupolviin liittyvättekijät (esimerkiksi syntymäkohortti, jossa huumeidenkäyttöon yleistynyt) sekä nuorten miesten ja naistenelämäntapojen samankaltaisuus.
Sosial og kulturell kontekst kan ogsåpåvirke egenrapporteringen av narkotikabruk.
Myös sosiaalinen jakulttuurinen tausta voivat vaikuttaa itse ilmoitettaviintietoihin huumeidenkäytöstä.
Og til sist,resultatene kan påvirkes av faktorer knyttet til metodikk,f.eks. utvalgsfeil og manglende svar.
Lisäksi menetelmään liittyvättekijät, kuten virheet otannassa ja tyhjät vastaukset, voivatvaikuttaa tuloksiin.
Sammenlignendeanalyser landene imellom bør utføres med forsiktighet,særlig der hvor forskjellene er små, og utformingen ogevalueringen av narkotikapolitikken bør blant annet tahensyn til spesifikke aldersgrupper, fødselskohorter, kjønnog bosted (dvs. by kontra land) for den undersøktebefolkningen.
Maiden välisiä vertailevia analyysejaolisi tehtävä varoen etenkin silloin, kun erot ovat pieniä.Huumepolitiikkaa suunniteltaessa ja arvioitaessa olisiotettava huomioon esimerkiksi tutkitun väestön erityisetikäryhmät, syntymäkohortit, sukupuoli ja asuinpaikka(kaupunki vs. maaseutu).
Utbredelse av og mønstre for narkotikabruk ibefolkningen generelt enhver bruk av narkotika i løpet av den siste måneden(30-dagersprevalens), også kalt ‘aktuell bruk’.
Huumeidenkäytön levinneisyys ja käyttötavat väestössä mikä tahansa huumeidenkäyttö viimeisen kuukaudenaikana (viimeisten 30 päivän aikana) eli ”tällä hetkellähuumeita käyttävät” henkilöt.
Til tross for metodologiske begrensninger isammenligningen av resultater fra undersøkelser gjort i flereland, er det mulig å identifisere enkelte felles mønstre fornarkotikabruken i hele EU. Grunnmønstrene har holdt segforholdsvis uendret siden forrige årsrapport ble utgitt.
Huolimatta menetelmiin liittyvistä rajoituksista, jotkakoskevat tutkimustulosten vertailua maittain, EU:ssa onnähtävissä yhtenevyyksiä huumeidenkäyttötavoissa.Peruskäyttötavat eivät ole juuri muuttuneet viimevuotisestaraportista.
Cannabis er fortsatt det illegale stoffet som brukes mest ialle EU-land.
Kannabis on edelleen yleisimmin käytetty laitonhuumausaine kaikissa EU-maissa.
Livstidserfaring er mye mer utbredt enn nyligeller aktuell bruk.
Ainakin kerrankäyttäneitä on paljon enemmän kuin hiljattain käyttäneitätai tällä hetkellä käyttäviä, mikä viittaa siihen, ettäkannabiksen käyttö on yleensä satunnaista tai että se loppuu jonkin ajan kuluttua.
Dette tilsier at bruken av cannabis vanligvis er sporadisk eller avsluttes etter en tid (3). Aktuell
(3) Tällä hetkellä käyttävistä
Tallene for ‘livstidserfaring’ vil alltid være høyere enn for deto andre gruppene ettersom denne gruppen omfatter allesom noen gang har prøvd narkotika, uansett hvor lengesiden dette er.
Ainakin kerran huumeita käyttäneitä on aina enemmän kuinhiljattain käyttäneitä ja tällä hetkellä käyttäviä, sillä tähänryhmään sisältyvät kaikki, jotka ovat joskus kokeilleethuumeita riippumatta siitä, miten kauan sitten kokeilutapahtui.
Tallene for ‘nylig bruk’ er som regel lavere,men gir et bedre bilde av den nåværende situasjonen.‘Aktuell bruk’ kan være en indikator på antallet menneskersom jevnlig bruker narkotika, men dette tallet vil normaltvære lavt.
Hiljattain huumeita käyttäneitä on yleensävähemmän, mutta luvut kuvastavat paremmin nykytilannetta.Tällä hetkellä huumeita käyttävien osuus voi antaa viitteitähuumeita säännöllisesti käyttävien määrästä, mutta luvutovat yleensä alhaisia.
En kombinasjon av livstidserfaring og nylig elleraktuell bruk kan gi informasjon om mønstrene fornarkotikabruk (f.eks. fortsettelsesrater).
Ainakin kerran käyttäneiden,hiljattain käyttäneiden ja tällä hetkellä käyttävien luvutyhdistämällä voidaan saada perustietoahuumeidenkäyttötavoista (esimerkiksi käytön jatkumisesta).
narkotikabruk er uvanlig i aldersgruppen over 40.
vain harvat ovat 40 vuotta täyttäneitä.
Enkelteland rapporterer om en liten andel voksne (0,5–1 %) sombruker stoffet nesten daglig, og denne gruppen bør viessærlig oppmerksomhet.
Joissakin maissapieni osa aikuisista (0,5–1 %) käyttää kannabista lähespäivittäin, ja tähän ryhmään olisi kiinnitettävä erityistähuomiota.
Langt færre har brukt andre ulovlige stoffer enn cannabis, men det er betydelige forskjeller landene imellom (4). Også
Muita laittomia huumausaineita kuin kannabista käyttääpaljon pienempi osuus väestöstä, joskin maiden välillä on huomattavia eroja. (4) Niin ikään huumeiden säännöllinen
Mange undersøkelser ser også på alder ved førstegangsbruk og bruksfrekvens, som gjør det mulig å gjøre overslagover forekomst og avdekke ulike bruksmønstre, f.eks.høyere doser eller hyppigere bruk (som innebærer høyererisiko).
Monissa kyselyissä tutkitaan myös huumeidenkäytönaloittamisikää ja käytön toistuvuutta, millä perusteellavoidaan arvioida käytön yleisyyttä ja erilaisia käyttötapoja,kuten suurempia annoksia tai tiheämpää käyttöä (joka lisääriskiä).
I tillegg kan det avdekkes sammenhenger mellomnarkotikabruk og sosiodemografiske faktorer, meninger ogrisikooppfatninger, livsstil, helseproblemer osv.
Lisäksi voidaan selvittää, miten huumeidenkäyttösekä sosiodemografiset tekijät, mielipiteet, käsityksetriskeistä, elämäntavat, terveysongelmat jne. ovat yhteydessätoisiinsa.
for disse er jevnlig eller vedvarende bruk uvanlig – for de
tai jatkuva käyttö on epätavallista – useimmille
For ytterligere informasjon, se boks 1 OL: Metoder brukt for å anslå narkotikabruk i befolkningen generelt (nettutgaven).Se EONNS retningslinjer for nøkkelindikatoren ‘utbredelse av og mønstre for narkotikamisbruk i befolkningen generelt – befolkningsundersøkelser’
Lisätietoja, ks. laatikko 1 OL: Menetelmät, joita käytetään arvioitaessa huumeidenkäyttöä koko väestössä (verkkoversio).Ks. EMCDDA:n suuntaviivat avainindikaattoriin ”Väestön huumeiden käytön levinneisyys ja käyttötavat – väestötutkimukset”
Figur 2 OL: Nylig bruk (siste 12 måneder) av cannabis, amfetamin, ecstasy og kokain blant unge voksne (15-34 år) i europeiske land, ifølge nasjonale befolkningsundersøkelser (nettutgaven).
Kaavio 2 OL: Kannabiksen, amfetamiinien, ekstaasin ja kokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana) nuorilla aikuisilla (15–34-vuotiaat)
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge fleste er narkotikabruk en forholdsvis kortlivet affære (dvs.
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa huumeidenkäyttö on suhteellisen lyhytkestoista (ts. ainakinkerran käyttäneiden osuus on selvästi suurempi kuin
livstidserfaringen er klart høyere enn nylig bruk) (5
Kaavio 1: Nuorten aikuisten (15–34-vuotiaat) hiljattainen(viimeisten 12 kuukauden aikana) kannabiksen käyttö Euroopanmaissa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla hiljattain käyttäneiden osuus). (5
For den voksne befolkningen sett under ett, rapportereslivstidserfaring med cannabisbruk å variere fra 7–10 %(Portugal og Finland) til ca.
Kannabista ainakin kerran käyttäneiden osuus kokoaikuisväestöstä vaihteli 7–10 prosentista (Portugali ja Suomi) noin 30 prosenttiin (Tanska ja Yhdistynytkuningaskunta).
30 % (Danmark og Storbritannia), med hovedvekten i området 20–25 %.Innrapporterte bruksrater for andre narkotiske stoffer enncannabis ligger på 0,5–6 % for amfetamin (bortsett fra i Storbritannia, der tallet er 11 %) og 0,5–5 % for kokain ogecstasy (6).
Useimmissa muissa maissa osuus oli 20–25 prosenttia. Muista huumausaineista amfetamiinejaoli kokeillut 0,5–6 prosenttia väestöstä (paitsi Yhdistyneessäkuningaskunnassa, jossa osuus oli 11 %) ja kokaiinia jaekstaasia 0,5–5 prosenttia väestöstä.
Heroin har generelt blitt prøvd av mindre enn 1 % av befolkningen, selv om enkelte land rapporterer atinntil 2–3 % av unge menn har eksperimentert med dettestoffet.
(6) Heroiinia olikokeillut yleensä alle prosentti väestöstä, mutta joissakinmaissa jopa 2–3 prosenttia nuorista miehistä oli kokeillutheroiinia.
Av alle voksne rapporterer 1–10 % nylig cannabisbruk,men i de fleste land (10) varierer utbredelsen mellom 5 %og 10 %.
Kannabista hiljattain käyttäneitä oli 1–10 prosenttia kaikistaaikuisista, joskin useimmissa maissa (10) osuus oli 5–10 prosenttia.