pere/sami_parallel huggingface dataset:
Indikatorer for transport og miljøintegrasjon i EU) stod på dagsorden under Transportrådets møte i desember og ble presentert på toppmøtet i Helsingfors.
Liikenteen ja ympäristön yhdentämisen indikaattorit EU:ssa) ensimmäinen versio oli mukana liikenneneuvoston kokouksen esityslistalla joulukuussa, ja se esitettiin Helsingin huippukokouksessa.
Den endelige versjonen blir utgitt i 2000.
Lopullinen versio julkaistaan vuonna 2000.
Muligheter for tilsvarende samarbeid på andre aktuelle områder, som for eksempel jordbruk og energi, blir undersøkt. Imidlertid avhenger fremtiden for denne aktiviteten av tilleggsfinansiering utenom byråets budsjett.
Ympäristöasioiden integroimisen seuranta Komissio esitti ympäristöasioiden integroimiskehitykseen liittyvän raportin Helsingin huippukokouksessa.
For å supplere dette arbeidet har byrået satt sammen en oversikt over tiltak i forbindelse med integrasjon av miljøhensyn innenfor de viktige økonomiske sektorer. Rapporten omfatter energi, transport, industri ogjordbruk.
Ympäristökeskus on tämän työn loppuun saattamiseksi -kerännyt tietoja ympäristöasioiden huomioon ottamiseen liittyvistä toimenpiteistä tärkeimmillä talouden aloilla.
Rapporten blir utgitt i 2000.
Raportti julkaistaan vuonna 2000.
Byråets arbeid med indikatorbasert rapportering fra sektorer har som mål å gi bidrag til arbeidet med integrasjonsspørsmål de kommende årene.
Ympäristökeskuksen indikaattoreihin perustuviin, alakohtaisiin raportointimenetelmiin liittyvän työn tavoitteena on tukea integroimista tulevina vuosina.
Andre viktige aktiviteter for miljøpolitisk bistand i 1999
Muita tärkeitä politiikan tukemiseen liittyviä toimenpiteitä vuonna 1999:
Mapping Europe (Kartlegging av Europa): Forslag til klassifikasjonssystemet CORINE Land Cover 2000, med god støtte fra Kommisjonen og medlemsland.
Euroopan kartoitus: ehdotukset Corine land cover 2000 -maapeitekartoituksesta, tukea saatu komissiolta ja jäsenvaltioilta.
Utvikling av et sett indikatorer for bymiljø i nært samarbeid med Generaldirektoratet for miljø.
Kaupunkiympäristön indikaattorien valmisteleminen tiiviissä yhteistyössä ympäristöasioiden pääosaston kanssa.
Fortsatt støtte til utvidelsen, men ikke uten vansker
Edelleen tukea laajenemiselle, ei kuitenkaan vaikeuksitta
Samarbeidet som ble etablert i 1996 mellom byrået og PHARE (EU-programmet for Sentral- og Øst-Europa) er i 1999 blitt hemmet av finansierings- og kontinuitetsproblemer.
Vuonna 1996 aloitettua yhteistyötä ympäristökeskuksen ja PHAREn välillä (EU:n Keski-ja Itä-Euroopan ohjelma) vaivasivat vuonna 1999 rahoitukseen ja jatkuvuuteen liittyvät asiat.
1999 i korte trekk er på den ene siden utfasingen av støtte til det multinasjonale PHARE-programmet, og på den annen side søknadene fra elleve kandidatland om å bli fullverdige medlemmer av byrået.
1999 - lyhyt vuosikatsaus loppuminen ja toisaalta se, että yksitoista EU:n jäsenehdokasmaata haki ympäristökeskuksen täysjäsenyyttä.
Det ble gjort fremskritt i å starte opp forhandlinger om søkerlandenes medlemskap i byrået og når det gjelder langsiktige finansieringsstrategier.
Edistystä tapahtui neuvottelujen aloittamisessa jäsenehdokasmaiden jäsenyydestä ympäristökeskuksessa sekä pidemmän aikavälin rahoitusstrategioissa.
Imidlertid ble det mer og mer tydelig i løpet av 1999 at man må finne midlertidige finansieringsordninger for å sikre kontinuitet og unngå tilbakeskritt i forhold til det som er oppnådd til nå.
Vuoden 1999 aikana kävi kuitenkin yhä selvemmäksi, että jatkuvuuden takaamiseksi ja tähänastisten saavutusten taantumisen estämiseksi on löydettävä väliaikaisia rahoitusmekanismeja.
Uten ny finansiering stanset over 50 prosjekter i løpet av 1999, og bare noen få vil fortsette i år 2000.
Koska uutta rahoitusta ei ollut saatavana, yli 50 hanketta keskeytyi vuoden 1999 aikana, ja vain muutama jatkuu vuoden 2000 yli.
Som et resultat av felles anstrengelser fra ulike organer i Kommisjonen, byrået og PHARE-landene, fant man en løsning for å opprettholde og fortsette noen aktiviteter gjennom år 2000, frem til PHARE-landenes medlemskap i byrået gradvis faller på plass (med start i 2001).
Komission eri yksiköiden, ympäristökeskuksen ja PHARE-maiden yhteisten ponnistelujen tuloksena kehitettiin ratkaisu, jonka avulla joitakin toimintoja voitiin säilyttää ja jatkaa vuoden 2000 yli, kunnes PHARE-maita alkaa tulla ympäristökeskuksen jäseniksi (vuodesta 2001 alkaen).
I denne forbindelse ble ytterligere midler på EUR 3 millioner stilt til disposisjon så man kan opprettholde eksisterende arbeidsområder.
Tätä varten annettiin käytettäväksi 3 miljoonaa euroa ylimääräistä PHARE-rahoitusta työskentelyn jatkamiseksi nykyisillä alueilla.
Imidlertid har byrået ikke fått midler til sine medarbeidere for å dekke koordinering og bistand i PHARE-prosjektene.
Ympäristökeskus ei kuitenkaan ole saanut rahoitusta ympäristökeskuksen henkilökunnan PHARE-hankkeisiin liittyviä koordinointi-ja tukitehtäviä varten.
To anbudsinnbydelser ble sendt ut av PHARE-programmet i juni, for å sikre videreføringen av PHARE Topic Links (emnelenker), ytterligere bidrag til byråets rapportering og utvikling av EIONET-telematikken, formidling av informasjon og arbeidet til PHARE-ekspertgruppen i byrået.
PHARE-ohjelma järjesti kesäkuussa kaksi tarjouskilpailua PHARE-aihelinkkien toiminnan jatkamiseksi, ympäristökeskukselle tapahtuvan raportoinnin ja EIONETin-tietoteknisen kehityksen edistämiseksi, tietojen jakamiseksi sekä ympäristökeskuksen PHARE-asiantuntijaryhmän työtä varten.
For å sikre en normal videreføring av arbeidet og fylle tomrommet frem til anbudene var på plass, gav byrået PHARE-ekspertgruppen ytterligere fire månedskontrakter for å dekke perioden frem til slutten av 1999.
Normaalin työn jatkuvuuden takaamiseksi ja tarjousten tekemiseen kuluvan ajan kattamiseksi ympäristökeskus antoi PHARE-asiantuntijaryhmälle ylimääräiset neljän kuukauden sopimukset, jotka kattoivat kauden vuoden 1999 loppuun saakka.
På tross av denne usikkerheten ble det gjort betydelig fremgang i samarbeid med PHARE-landene.
Tästä epävarmuudesta huolimatta yhteistyö PHARE-maiden kanssa edistyi merkittävästi.
EIONET er nå fullt tilgjengelig for alle de ti søkerlandene i PHARE og utvidelse til Bosnia-Herzegovina og Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia er gjennomført.
EIONET on nyt täysin käytössä kaikissa kymmenessä jäseneksi pyrkivässä PHARE-maassa, ja sitä on laajennettu edelleen Bosnia-Hertsegovinàan ja entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan.
Telematikknettverkene gir allerede positive resultater i form av styrket samarbeid og tilførsel av data til byråets rapporter, som for eksempel Miljøet i Den europeiske union ved århundreskiftet.
Telemaattisista verkoista on jo hyötyä vahvistuneen yhteistyön muodossa. Ympäristö keskus saa myös paremmin tietoja raportointitehtäviään varten, esimerkiksi Ympäristö Euroopan unionissa vuosisadan vaihteessa -raporttiin.
Partnerne i PHARE, Eurostat og byrået samarbeider om å bistå i forberedelsen av det felles spørreskjemaet fra Eurostat og OECD til medlemslandene i år 2000.
PHARE-maiden, Eurostatin ja ympäristökeskuksen yhteistyö edesauttaa jäsenvaltioille tehtävän Eurostatin jaOECD:n yhteisen kyselylomakkeen valmistelua vuonna 2000.
For å kunne gi denne støtten for politiske tiltak bygger man arbeidet i byrået på tre hovedpilarer:
Ympäristökeskuksen työ ympäristöpolitiikan toimenpiteiden tukemiseksi perustuu kolmeen pääpilariin:
Nettverk i samarbeid med nasjonale administrasjoner, internasjonale organisasjoner og programmer Utvikling av en sammenhengende, enkel og rimelig prosess fra ovei-våkning til rapport for å kunne levere sammenlignbare og harmoniserte data og integrerte vurderinger i rett tid Rolle som referansesenter for informasjon om miljøet
• yhtenäisen, yksinkertaisen ja kustannuksiltaan edullisen seuranta- ja raportointijärjestelmän kehittäminen ajantasaisten, vertailukelpoisten ja yhdenmukaistettujen tietojen sekä integroitujen arvioiden tuottamiseksi ja
Disse pilarene og samspillet mellom dem, og rollen som støtte for politiske tiltak, er illustrert i figur 1 nedenfor.
Nämä pilarit, niiden välinen vaikutus ja niiden rooli tukena ympäristöpolitiikan toimenpiteille on esitetty kuvassa 1.
Rapportering
Arviointi
Nettverk: EIONET tar form
Verkostoituminen: EIONET on muotoutumassa
For å kunne produsere sine rapporter og tjenester bygger byrået på input fra et bredt utvalg av kilder i medlemsland og PHARE-land - organisert i Det europeiske nettverket for miljøinformasjon og miljøobservasjon, EIONET (se rammen).
Raportteja ja palveluja tuottaessaan ympäristökeskus käyttää monenlaisia jäsenvaltioissa ja PHARE-valtioissa olevia tietolähteitä, jotka ovat järjestäytyneet EIONETiksi (Euroopan ympäristötietoverkko) (katso laatikko).
Byrået fungerer som hovedknutepunkt i dette nettverket.
Ympäristökeskus toimii tämän verkoston keskipisteenä.
EIONET er et nettverk av nasjonale miljøinstitusjoner og -organer, bygd opp og koordinert av byrået.
EIONET on kansallisten ympäristölaitosten ja -elinten verkosto, jonka on perustanut ja jota koordinoi ympäristökeskus.
Nettverket består av europeiske emnesentre (ETC-er) som byrået har avtaler med og som dekker viktige miljøemner. Videre består nettverket av nasjonale fokuspunkter (NFP-er), som er nasjonale koordinerende institutter, og dessuten av nasjonale referansesentre (NRC-er) og ekspertsentre i deltakerlandene.
Verkosto koostuu Euroopan aihekeskuksista (European Topic Centres, ETC), jotka ovat sopimussuhteessa ympäristökeskukseen ja jotka kattavat tärkeimmät ympäristöön liittyvät teemat, kansallisista tietokeskuksista (National Focal Points, NFP), jotka toimivat kansallisina koordinoivina laitoksina, sekä kansallisista asiantuntijalaitoksista (National Reference Centres, NRC), jotka ovat osallistujamaiden asiantuntemuksen keskuksia.
EIONET er også et Internett-basert telematisk nettverk som knytter de ulike organisasjonselementene sammen elektronisk og sørger for verktøy (maskiner og programvare) som forenkler effektiv elektronisk kommunikasjon, dataflyt og utveksling av dokumenter.
EIONET on myös Internetiin perustuva telemaattinen verkosto, joka yhdistää eri organisaatioiden osat sähköisesti ja tarjoaa työkaluja (sekä laitteistoja että ohjelmia), jotka helpottavat tehokasta sähköistä viestintää, tiedonvälitystä ja asiakirjojen vaihtoa.
Totalbildet når det gjelder fremgangen med innføringen av EIONET, er positivt.
Yleiskuva edistymisestä EIONETin toteuttamisessa on myönteinen.
De nasjonale nettverkene i EIONET tar form, og kommunikasjonen mellom partnerne i EIONET blir gjort svært mye enklere ved hjelp av det telematiske nettverket.
EIONETin kansalliset verkot ovat muotoutumassa, ja EIONET-kumppanien välistä viestintää auttaa merkittävästi telemaattinen EIONET-verkko, joka on nyt täysin asennettu useimpiin ympäristökeskuksen jäsenvaltioihin ja PHARE-maihin.
Dette er nå fullt tilgjengelig i de fleste av byråets medlemsland og PHARE-land.
Yritystoiminnan pääosaston hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT, Interchange of Data between Administrations, IDA) ohjelmasta saatu tuki jatkui vuonna 1999 jatkosopimuksin verkon hallinnan tukemisesta ja tulevina
Finansieringskilder for telematikknettverket i EIONET i 1999
Telemaattisen ElONET-verkon rahoituslähteet vuonna 1999
PHARE fortsatte også å bidra, men i mindre grad enn tidligere år.
Myös PHARE osallistui tähän edelleen, vaikkakin vähemmän kuin aiempina vuosina.
Ventede forbedringer omfatter bedre integrering mellom tjenerne i EIONET og nye søkeverktøy.
Odotettavissa olevia paranntiksia ovat EIONET-palvelimien parempi integrointi sekä uudet hakuvälineet.
Dessuten er det oppnådd enighet om å utvikle «datautvekslingsmodeller» som kan forenkle dataflyten mellom partnerne i EIONET, og som knytter EIONET til utviklingen av Det europeiske fellesskapets funksjon for informasjonsutveksling for avtalen om biologisk mangfold (se over).
Lisäksi sovittiin sellaisten "tiedonsiirtomallien" kehittämisestä, jotka helpottavat tiedon kulkua EIONET-kumppanien kesken, sekä EIONETin linkittämisestä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Euroopan yhteisön tiedonvälitysjärjestelmään (katso edellä).
Nytt grunnlag for samarbeid innenfor fellesskapet
Uusi perusta yhteistyölle EU:n yksiköiden kanssa Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat)
Statistisk kontor i Det europeiske fellesskapet (Eurostat) I oktober ble en ny intensjonsavtale, som bygger på den opprinnelige avtalen fra 1995, underskrevet av de to organisasjonene.
Organisaatiot allekirjoittivat lokakuussa uuden yhteisymmärryspöytäkirjan, jolla kehitettiin edelleen alkuperäistä sopimusta vuodelta 1995.
Den nye avtalen er basert på prinsippene om gjensidighet og arbeidsdeling med følgende mål:
Uusi sopimus perustuu vastavuoroisuuden ja työn jakamisen periaatteisiin.
Sikre jevnlig informasjonsflyt mellom de to organisasjonene
• varmistaa säännöllinen tietojen kulku näiden kahden organisaation välillä
Forbedre brukernes, partnernes og allmennhetens tilgang til disse dataene
• parantaa näiden tietojen saatavuutta asiakkaille, kumppaneille ja yleisölle
Strømlinjeforme krav til data fra landene for å redusere belastningen for respondentene
• järkiperäistää valtioille tehtäviä tietopyyntöjä vastaajien taakan keventämiseksi.
Parallelt med denne utviklingen konsentrerte man samarbeidet i 1999 om krav til indikatorbaserte rapporter og prioriteringen av elementer i det felles spørreskjemaet fra Eurostat og OECD til medlemslandene i år 2000.
Samansuuntaisesti tämän kehityksen kanssa keskittyi yhteistyö vuonna 1999 indikaattoreihin perustuvien raporttien vaatimuksiin ja Eurostatin ja OECD:n yhteisen jäsenvaltioille vuonna 2000 lähetettävän kyselylomakkeen prioriteettien tunnistamiseen.
Det felles forskningssenteret i Det europeiske fellesskapet (JRC) Intensjonsavtalen fra 1995 ble utvidet i 1999 ved undertegningen av en ny avtale og utviklingen av en ny felles arbeidsplan.
Euroopan yhteisön yhteinen tutkimuskeskus (JRC) Vuoden 1995 yhteisymmärryspöytäkirjaa laajennettiin vuonna 1999 allekirjoittamalla uusi pöytäkirja ja kehittämällä uusi yhteinen työsuunnitelma.
Den nye arbeidsplanen fremhever viktigheten av å gi støtte til politisk planlegging gjennom målrettede felles aktiviteter i forbindelse med temaer som for eksempel klimaendring, problemkjemikalier og vern av naturressurser.
Uudessa työsuunnitelmassa painotetaan tarvetta antaa tukea päätöksentekoon erityisten yhteistoimien avulla, jotka liittyvät esimerkiksi ilmastonmuutokseen, valvontaa vaativiin kemikaaleihin ja luonnonvarojen suojeluun.
Økt internasjonal nettverksaktivitet
Kansainvälinen verkostoituminen lisääntyi
Helsingfors-kommisjonen for vern av det inorine miljø i Østersjøen (HELCOM) Det ble enighet om en felles arbeidsplan mot slutten av 1999, etter at HELCOMs nye generalsekretær besøkte byrået.
Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevaa yleissopimusta toimeenpaneva Helsinki-komissio (HELCOM) Vuoden 1999 lopussa tehtiin yhteinen työsuunnitelma HELCOMin uuden pääsihteerin vierailtua ympäristö keskuksessa.
Oslo-Paris-kommisjonenfor vern av det marine miljø i Nordøst-Atlanteren (OSPAR) Etter undertegningen av en intensjonsavtale i 1998 pågår det nå arbeid med å harmonisere og strømlinjeforme innsamlingen av data fra medlemslandene til byrået og OSPAR.
Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevaa yleissopimusta toimeenpaneva Oslonja Pariisin komissio (OSPAR) Vuonna 1998 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan jälkeen on tehty työtä jäsenvaltioista ympäristökeskukselle ja OSPARille toimitettavien tietojen keräämisen yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi.
Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) Byrået er medlem av OECDs rådgivende ekspertpanel i prosjektet for miljøutvikling og -strategi.
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) Ympäristökeskus on OECD:n ympäristönäkymä-ja strategiaprojektin asiantuntijapaneelin jäsen.
Ved å bruke økonomiske modeller skal dette prosjektet skape en økonomibasert visjon for miljøforholdene i 2020 basert på et fremtidsscenario som sier at «vi fortsetter som før».
Projektissa luodaan taloudellisten mallien avulla talouteen perustuva visio ympäristön tilasta vuonna 2020. Lähtökohtana käytetään "tätä menoa" -skenaariota.
FNs miljøprogram (UNEP) I 1999 forberedte UNEP og byrået en felles rapport om tilstanden i Middelhavet. Denne offentliggjøres i 2000.
Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP) UNEP ja ympäristökeskus tekivät vuonna 1999 yhteisen raportin Välimeren tilasta.
Budskapene i denne rapporten ble presentert av byrået på ministermøtet for medlemmene i UNEPs handlingsprogram for Middelhavet (MAP) på Malta.
Ympäristökeskus esitteli raportin ajatuksia UNEPin Välimeren alueen toimintaohjelman (MAP) allekirjoittajien ministerikokouksessa Maltalla.
Det ble lagt frem forslag til en oppfølgingsrapport basert på indikatorer.
Myös ehdotus indikaattoreihin perustuvasta seurantaraportista tehtiin.
I denne sammenhengen skal byrået inngå en supplerende intensjonsavtale med MAP om å legge frem en felles arbeidsplan for spørsmål knyttet til Middelhavet.
Tähän liittyen ympäristökeskus allekirjoittaa MAPin kanssa uuden yhteisymmärryspöytäkirjan yhteisen työsuunnitelman tekemiseksi Välimereen liittyvissä asioissa.
Byrået gikk med i prosjektet for overvåkning av miljøavtaler og gav betydelig støtte til gjennomføringen av Det europeiske fellesskapets funksjon for informasjonsutveksling for FN-avtalen om biologisk mangfold (begge nevnt ovenfor).
Ympäristökeskus liittyi sopimusten seurantaprojektiin ja antoi merkittävää tukea Yhdistyneiden Kansakuntien biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Euroopan yhteisön tiedonvälitysjärjestelmän toteuttamisessa (molemmat mainittu aiemmin).
Til sist: Byrået og UNEP har forberedt den tredje felles meldingen om jordsmonn, som vil bli publisert i år 2000, og har begynt arbeidet med UNEPs neste rapport om globale miljøutsikter (Global Environmental Outlook — GEO-3) som skal utgis i 2002.
Ympäristökeskus ja UNEP ovat myös valmistelleet vuonna 2000 julkaistavaa kolmatta yhteistä jokavuotista raporttia maaperästä sekä aloittaneet työskentelyn UNEPin seuraavaa Global Environmental Outlook -raporttia (GEO-3) varten, joka julkaistaan vuonna 2002.
1999 i korte trekk
1999-lyhyt vuosikatsaus keskityttiin erityisesti Lontoossa vuonna 1999 pidetyn ympäristö-ja terveysasioiden ministerikokouksen valmisteluihin.
Støtte til denne konferansen og til den umiddelbare oppfølgingen av den, var noe byrået særlig fokuserte på når det gjaldt bistand til WHO i 1999.
Ympäristökeskuksen WHO:lle vuonna 1999 antama tuki keskittyi tämän kokouksen ja sen välittömän seurannan tukemiseen.
Miljøvernmyndighetene i USA (USEPA) Samarbeidet i 1999 var konsentrert rundt muligheten til å nyttiggjøre seg hverandres Internett-verktøy for å få tilgang til informasjon.
Yhdysvaltojen ympäristönsuojelukeskus (USEPA) Yhteistyössä keskityttiin vuonna 1999 mahdollisuuksiin käyttää molempien osapuolten Internet-työkaluja tietojen hankkimiseen.
Man har særlig utvekslet informasjon om USEPAs katalog over datakilder (CDS), deres generelle flerspråklige miljøordliste og USEPAs miljødatabank.
Tietoja vaihdettiin erityisesti ympäristö keskuksen tietolähdeluettelon (Catalogue of Data Sources, CDS) ja yleisen monikielisen ympäristötesauruksen sekä USEPAn ympäristötietorekisterin (Environmental Data Registry) pohjalta.
De europeiske emnesentrene for luftkvalitet, utslipp til luft, innsjøer og naturvern har gjort store fremskritt i å støtte Det europeiske miljødirektoratets rapporteringsaktiviteter.
Ympäristökeskus tekee myös yhteistyötä muiden eurooppalaisten elinten, erityisesti Eurostatin, kanssa raportointitehtävien keventämiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi.
De europeiske emnesentrene for hav- og kystmiljø arbeider nært knyttet til de regionale avtalene om havområder, for å forbedre harmoniseringen av datainnsamling og rapportering.
Tietovirroille kansalliselta tasolta aihekeskuksiin ja ympäristökeskukseen telemaattisen EIONET-verkon kautta on määritetty viisi prioriteettialuetta.
Byrået samarbeider også med andre europeiske institusjoner, særlig Eurostat, for å strømlinjeforme miljørapportering og styrke samarbeidet.
2. ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus (UNFCCC) ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission valtiosta toiseen tapahtuvaa
Utvikling av en felles strategi knyttet til avtalene om havområder 5.
4. yhteisen strategian kehittäminen meriyleissopimusten kanssa
Valg av områder for bevaring av naturen
5. luonnonsuojelualueiksi nimetyt alueet.
Disse prioriterte områdene er drøftet med medlemslandene i løpet av 1999, og det er formulert ideer om hvordan de kan videreføres til fullstendig gjennomføring.
Vuoden 1999 aikana keskusteltiin näistä prioriteeteista jäsenvaltioiden kanssa ja muotoiltiin ajatuksia siitä, miten prioriteetit voitaisiin toteuttaa kokonaan.
En fullstendig revisjon av byråets nettområde: www.eea.eu.int
Ympäristökeskuksen websivuston täydellinen uusiminen: www.eea.eu.int
Arbeidet med å gi nettområdet en ny utforming og organisering, slik at byrået kan løse sin nye oppgave med å være et referansesenter for miljøinformasjon, startet i begynnelsen av 1999.
Vuoden 1999 alussa alkoi työ ympäristökeskuksen websivuston uudistamiseksi ja uudelleenjärjestämiseksi sellaiseksi, että se vastaisi uutta mandaattia ympäristötiedon hakukeskuksena .
Det reviderte nettområdet ble tatt i bruk i oktober.
Uusi web-sivusto avattiin lokakuussa.
Det gir brukere tilgang til et bredt utvalg av miljøinformasjon som er fremskaffet av byrået og dets partnere, i tillegg til informasjon fra andre nasjonale og internasjonale kilder.
Sen avulla käyttäjät pääsevät käsiksi monenlaisiin ympäristötietoihin, joita ympäristökeskus ja sen kumppanit tarjoavat, sekä muihin kansallisiin ja kansainvälisiin tietolähteisiin.
Nettområdet inneholder de fleste av rapportene som er produsert i løpet av de fem årene EEA har eksistert.
Web-sivusto sisältää useimmat ympäristökeskuksen viiden vuoden olemassaolon aikana julkaistut raportit.
Rapportene inneholder informasjon av interesse for vitenskapelige og tekniske brukere i tillegg til politiske planleggere og allmennheten.
Niissä on tietoja, jotka kiinnostavat tieteen ja tekniikan alan käyttäjien lisäksi myös päätöksentekijöitä ja yleisöä.
1999 i korte trekk
1999-lyhyt vuosikatsaus
Nettområdet har blitt stadig mer populært.
Websivuston suosio on ollut jatkuvasti kasvussa.
I desember 1999 ble en milepæl nådd ved at en million «treff» (enkeltoperasjoner på nettområdet) per måned ble passert for første gang.
Joulukuussa 1999 saavutettiin ensimmäisen kerran miljoonan käynnin (yksittäisiä toimintoja web-sivustolla) merkkipaalu yhden kuukauden aikana.
Antallet «besøkende» den samme måneden var over 55 000.
Joulukuun kävijämäärä oli yli 55 000.
Treff på nettom ådet ' 1999
Käyr init web-sivustolla vuonna 1999
Prinsenes pris (Princes' Award) har som mål å øke allmennhetens bevissthet om miljøspørsmål i Europa ved å anerkjenne og gjøre kjent filmer og multimediapresentasjoner om miljøspørsmål.
Princes' award -palkinnon tavoitteena on lisätä yleisön tietoisuutta Euroopan ympäristöasioissa edistämällä ympäristöaiheisiin liittyviä elokuva-ja multimediajulkaisuja ja antamalla niille tunnustusta.
I år foregikk prisutdelingen under Københavs grønne havfruefestival, den årlige miljøuken i København, som gir regjeringer, lokale myndigheter og bedrifter et utstillingsvindu der de kan presentere sine miljøaktiviteter for publikum.
Tänä vuonna palkintoseremonia pidettiin Kööpenhaminan Green Mermaid Festivalin aikana. Kööpenhaminan jokavuotinen ympäristöviikko tarjoaa hallituksille, paikallisviranomaisilleja yrityksille tilaisuuden esitellä yleisölle ympäristöön liittyvää toimintaansa.
Totalt 87 søknader fra 20 nasjoner, med de fleste bidragene fra Tyskland og Storbritannia, fulgt av Spania, Irland og Danmark, ble innlevert i 1999.
Kilpailuun tuli vuonna 1999 yhteensä 87 hakemusta 20 maasta. Suurin osa ehdokkaista oli Saksastaja Isosta-Britanniasta,ja niiden perässä seurasivat Espanja, Irlantija Tanska.
Dette årets vinnere i de tre klassene var følgende:
Kolmen sarjan tämänvuotiset voittajat olivat seuraavat:
Dokumentär og fakta: Poul-Erik Heilbuth fra danske DR TV for en dokumentär om opphugging av ferger i India Fiksjon: John Coates fra VARGA TVC Ltd.
Fiktio: John Coates Englannin VARGA TVC Ltd:stä: animaatio villieläinten suojelusta
England for en tegnefilm om vern av dyrelivet Multimedia: Svein Tveitdal fra UNEP/GRID, Arendal, Norge for en CD-ROM med rapporter om miljøtilstanden i 16 land i Sentral- og Øst-Europa
Multimedia: Svein Tveitdal Norjan UNEP/GRID-Arendalista: CD-ROM 16:n Keski-ja Itä-Euroopan maan ympäristön tilaa koskevista raporteista.
1999Í korte trekk
1999-lyhyt vuosikatsaus
I september ble en ny Europakommisjon utnevnt for de neste fem årene, og Margot Wallström (bildet) fra Sverige erstattet Ritt Bjerregaard som miljøkommisjonær.
Syyskuussa nimitettiin uusi Euroopan komissio seuraavalle viisivuotiskaudelle; Ruotsin Margot Wallström tuli Ritt Bjerregaardin seuraajaksi ympäristöasioista vastaavana komission jäsenenä.
Den nye kommisjonæren besøkte byrået for første gang 9. desember, da man diskuterte ulike måter å styrke byråets bidrag til arbeidet i de europeiske institusjoner på.
Uusi komission jäsen vieraili ympäristökeskuksessa ensimmäisen kerran joulukuun 9. päivänä.
Margot Wallström fremhevet den viktige rollen byrået har i å legge frem og analysere data om miljøtilstanden og de underliggende utviklingstrekkene, som bidrag til prosessen med å utforme retningslinjer.
Silloin keskusteltiin eri tavoista vahvistaa ympäristökeskuksen osuutta Euroopan unionin toimielinten työssä.
Organisasjonsoversikt for EEA
Ympäristökeskuksen organisaatiokaavio
Internasjonale programmer Juridiske spørsmål Samarbeid med ikke-medlemsland Organisasjon s-utvikling
Strateginen kehittäminen Ohjelmointi Johtokunnan, työvaliokunnan ja tieteellisen komitean sihteeristö Yhteydet Brysseliin
Teknologi, informasjon og utveksling
Henkilöresurssit ja hallintopalvelut
Personal og administrasjon
Teknologia, tiedotu ja tietojen vaihto
Analyser og miljø vurderinger
Yhdenne«1 / arviointi ja raporto nti
Overvåkning og tematisk rapportering
Seu anta ja tee naraportointi
Marisa Loddo • Personell • Lokaler og logistikk
Marisa Loddo • Henkilöresurssit • Kiinteistö ja logistiikka
Jef Maes • Teknologi innen informa sjon, nettverkssamarbeid og kommunikasjon
Gcrdon Mclnnes • Ilma, jätteet, melu • Ekologia • Tietovirrat ja esitykset
Gordon Mclnnes • Luft, avfall, stoy,vann • Økologi • Dataflyt og framstillinger
Peter Hirschfeldt • Yleiset asiat • Talousarvion täytäntöönpano • Laskutus, ACPOn sihteeristö • Kirjanpito
• Internett og referansesenter • Kommunikasjon, informasjon, tjenester
Jef Maes • Tieto-, verkostoitumis- ja viestintäteknologia • Internet ja tiedonhakukeskus • Viestintä, tiedotus, palvelut ja julkaisut
David Stanners • Rapportering og indikatorer • Virkemidler, scenarier og sektorer • Nye problemer og spredning av forskningsresultater og publikasjoner
David Stanners • Raportointi ja indikaattorit • Instrumentit, skenaariot ja sektorit • Esiin nousevat ongelmat ja tutkimustulosten levittäminen
I november ble Kees Zoeteman valgt til styreformann.
Kees Zoeteman valittiin marraskuussa johtokunnan puheenjohtajaksi.
Han erstatter Derek Osborn, som har ledet uniklingen av byrået de første fem årene det har eksistert.
Hän korvaa Derek Osbornin, joka johti ympäristökeskuksen kehitystä sen ensimmäiset viisi vuotta.
Kees Zoeteman er visegeneraldirektør for miljø i departementet for bolig, regional planlegging og miljø i Nederland.
Zoeteman on Alankomaiden asunto-, alue-ja ympäristöministeriön varapääjohtaja.
I 1991 og 1997 ledet han forberedelsene til det nederlandske formannskapet for EUs miljøråd, og fra 1984 til 1988 var han direktør for miljøforskning ved det nederlandske nasjonale instituttet for helse og miljøvern i Bilthoven.
Hän vastasi vuosina 1991 ja 1997 Alankomaiden EU:n ympäristöneuvoston puheenjohtajuuden valmisteluista, ja vuosina 1984-1988 hän toimi Alankomaiden terveys-ja ympäristöinstituutin ympäristötutkimuksen johtajana Bilthovenissa.
Han har skrevet flere bøker om hvordan man kan håndtere den eksisterende motsetningen mellom ukontrollert økonomisk vekst og langsiktig harmoni mellom menneske, teknologi og natur.
Hän on kirjoittanut useita kirjoja siitä, miten nykyisestä ohjaamattoman talouskasvun ja ihmisen, tekniikan ja ympäristön pitkäaikaisen harmonian välisestä kilpailusta voidaan selvitä.
I begynnelsen av 1999 fornyet styret engasjementet av Domingo Jiménez-Beltrán som administrerende direktør, og begrenset etter hans ønske kontrakten til en treårsperiode.
Johtokunta uusi vuoden 1999 alussa Domingo Jiménez-Beltránin nimityksen johtajaksi ja rajasi sopimuskauden Jiménez-Beltránin pyynnöstä kolmeksi vuodeksi.
Beltrán, som har vært leder for byrået helt fra begynnelsen i 1994, kunne dermed fortsette arbeidet med å utvikle og konsolidere byrået.
Beltrán, joka on johtanut ympäristökeskusta sen perustamisesta vuonna 1994 alkaen, voi siis jatkaa ympäristökeskuksen kehittämistä ja vakaannuttamista.
Økte ressurser i 1999 - men ikke i 2000!
Lisää resursseja vuonna 1999 - mutta ei vuonna 2000!
Budsjettmidler Det foreløpige langtidsbudsjettet for perioden 1999-2003 forutsetter en kontinuerlig vekst i de tilgjengelige ressurser, noe som avspeiler behovene i en organisasjon som fortsatt er under vekst og utvikling.
Talousarvio Kauden 1999-2003 suuntaa-antavan monivuotisen talousarvion τ
Utgifter 1998, langtidsbudsjett (LB) 1999-2003 og faktisk budsjett (B) for 1999 og 2000.
Kustannukset 1998, monivuotinen talousarvio (MAB) 1999-2003 ja toteutuneet talousarviot (B) 1999 ja 2000
Driftskostnader (punkt 3)
Toimintakustannukset (kohta 3)
Totalt
Yhteensä
1999 i korte trekk
1999 - lyhyt vuosikatsaus mukaan käytettävissä olevat varat kasvavat edelleen, ja se heijastelee siten vielä kehittymisvaiheessa olevan organisaation tarpeita.
I 1999 var det faktiske budsjettet på EUR 18,5 millioner høyere enn langtidsbudsjettet, særlig på grunn av et bidrag fra Europaparlamentets spesielle fond for byråer.
Vuonna 1999 toteutunut 18,5 miljoonan euron talousarvio oli suurempi kuin monivuotisen talousarvion luku. Tämä johtui pääasiassa Euroopan parlamentin virastoille myöntämästä erityismäärärahasta.
Økningen sammenliknet med 1998 tilsvarte økningen i arbeidsbelastning i en ung organisasjon, så voksesmertene det ble vist til i årsrapporten for 1998, forble omtrent som før.
Lisäys vuodesta 1998 vastasi nuoren organisaation työmäärän kasvua, joten vuoden 1998 kertomuksessa mainitut kasvukivut pysyivät suunnilleen ennallaan.
Byrået får det meste av sine inntekter fra budsjettet for Den europeiske unionen.
Ympäristökeskus saa valtaosan tuloistaan Euroopan unionin talousarviosta.
Det kommer også et bidrag fra EFTA, siden Norge, Island og Liechtenstein er medlemmer av byrået.
Myös EFTA osallistuu kustannuksiin, koska Norja, Islanti ja Liechtenstein ovat ympäristökeskuksen jäseniä.
Tabell 2 viser inntektene for årene 1998 til 2000.
Tulot vuosina 1998-2000 on esitetty taulukossa 2.
Driftskostnader (punkt 3) er utgifter ved eksterne kontrakter som bidrar til gjennomføringen av programmene og prosjektene som er fastlagt i det langsiktige arbeidsprogrammet.
Toimintamenot (kohta 3) aiheutuvat ulkoisista sopimuksista, jotka tukevat monivuotisessa työohjelmassa määritettyjen ohjelmien ja hankkeiden toteutusta.
En vesentlig del av driftskostnadene er benyttet til å finansiere de europeiske emnesentrene. I 1999 utgjorde den andelen som gikk til sentrene 51 % av totalen.
Näitä toimintoja järjesteltiin merkittävästi uudelleen toisen monivuotisen työohjelman hyväksymisen yhteydessä.
Dette tallet har vært ganske stabilt den tiden byrået har eksistert.
Mielekkäitä vertailuja aiempiin vuosiin on siksi vaikea tehdä.
Diverse inntekter
Muut tulot
Budsjett og resultat 1999 for driftskostnader (punkt 3) og tilhørende personalressurser, og budsjett 2000, per programområde og prosjektgruppe.
Toimintamenot (kohta 3) ja niihin liittyvät henkilöstökustannukset (henkilökuukausia), vuoden 1999 talousarvio ja toteutuneet luvut sekä vuoden 2000 talousarvio ohjelma-alueittain ja ohjelmaryhmittäin
Programområder og prosjektgrupper
Ohjelma-alue ja ohjelmaryhmä
Budsjett
Talousarvio
Budsjett
Talousarvio kk2
Regionale vurderinger
Sektorit ja välineet
Allmennhetens adgang til informasjon
Tietojen julkinen saatavuus 4.4.
Infrastruktur, tjenester og nettverk
Tiedontallennus ja tietopalvelut
Prestasjonsvurdering
Suorituksen arviointi
Fotnoter: 1 : Tallene for resultat i 1999 er basert pá forpliktelser inngått ¡ løpet av året. 2: Bare personalgruppe A og Β
Alaviitteet: 1 : vuoden 1999 toteutuneet luvut perustuvat vuonna 1999 tehtyihin sitoumuksiin 2: vain luokat A ia Β
Dette vil ha konsekvenser for aktivitetsnivået på visse områder i år 2000.
Tästä aiheutuu seurauksia eräiden alueiden toimintatasoon vuonna 2000.
I tillegg til budsjettet kan byrået få tilgang til finansieringskilder som er øremerket for spesielle aktiviteter, for eksempel støtten til søkerlandene.
Ympäristökeskus voi käyttää talousarvion ulkopuolelta tarpeellisia varoja, jotka on korvamerkitty tiettyjä toimintoja varten, esimerkiksi jäsenyyttä hakeneiden maiden tukemiseen.
I 1999 fikk byrået ekstra EUR 3 millioner til disposisjon fra PHARE og 0,9 millioner fra Generaldirektoratets tiltaksprogram for utveksling av data mellom administrasjoner (IDA).
Vuonna 1999 ympäristökeskuksella oli käytössään 3 miljoonan euron lisärahoitus PHARE-ohjelmasta ja 0,9 miljoonaa euroa yritystoiminnan pääosaston hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon ohjelmasta (HVT).
I 1999 hadde byrået 3 medarbeidere med fast ansettelse, 58 på midlertidige kontrakter opp til fem år og 8 nasjonale eksperter utsendt fra deres nasjonale administrasjon for maksimalt tre år (tabell 4).
Vuonna 1999 ympäristökeskuksen palveluksessa oli 3 vakituista työntekijää, 58 määräaikaisella sopimuksella (enintään 5 vuoden sopimus) olevaa työntekijää ja 8 kansallista asiantuntijaa, joilla on enintään 3 vuoden virkavapaus kansallisen hallinnon tehtävistä (taulukko 4).
Omtrent havparten av personalet er kvinner, men det er tydelige variasjoner mellom de ulike gruppene (tabell 5).
Noin puolet henkilöstöstä on naisia, mutta eri luokkien välillä on merkittäviä eroja (taulukko 5).
Det er 14 land representert (tabell 6).
Henkilöstössä on edustettuna 14 valtiota (taulukko 6).
Som vist i tabell 4, startet rekrutteringen til byrået for alvor i 1995, og det er derfor mange midlertidige kontrakter som løper ut de kommende årene.
Kuten taulukosta 4 käy ilmi, ympäristökeskus alkoi rekrytoida henkilöstöä toden teolla vuonna 1995.
Omtrent halvparten av medarbeiderne har akademisk utdanning (gruppe A og nasjonale eksperter).
Tulevina vuosina päättyy siis monta määräaikaista sopimusta.
Figur 5 viser fordelingen av medarbeiderne i gruppe A på type høyere utdanning.
Tämä antaa mahdollisuuden varmistaa, että henkilöstön pätevyysprofiili edelleenkin vastaa ympäristökeskuksen kehittyviä tehtäviä ja prioriteetteja.
Utvikling av antall medarbeidere 1994-1999 (desember) etter gruppe
Henkilöstön kehitys vuosina 1994-1999 (joulukuu) luokittain
D (servicemedarbeidere)
D (apuhenkilöstö)
Nasjonale eksperter
Kansalliset asiantuntijat
Medarbeiderne fordelt på kjønn pr. 1. desember 1999
Henkilöstö luokan ja sukupuolen mukaan 1. joulukuuta 1999
Nasjonale ek:iperter iperter
Kansalliset asiantuntijat
Medarb eidere etter gruppe og nasjonalitet pr. 1. desember 1999
Henkilöstö l· jokan ja kansall ¡SUL iden mukaan 1. jouli jkuuta 1999
Tabell 7 kontrakter som utløper pr. gruppe og år.
Taulukko 7
Akademikere (gruppe A) etter utdanningsbakgrunn.
Akateeminen henkilöstö (luokka A) koulutustaustan mukaan
Annet 11 %
I Muu 11 %
Statsvitenskap, juss, økonomi 26 %
Valtio-oppi, oikeustiede, taloustiede 26 %
9 '789291 "672448" > v\K Det europeiske miljøbyrået
Euroopan ympäristökeskus
Juridisk meddelelse Innholdet i denne publikasjonen gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre av Den europeiske unions institusjoner.
Oikeudellinen huomautus Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä heijasta Euroopan komission tai jonkin muun Euroopan yhteisön toimielimen näkemyksiä.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på Byråets vegne, er ansvarlig for eventuell bruk av informasjonen i denne rapporten.
Euroopan ympäristökeskus tai sen puolesta toimiva henkilö tai yritys ei ole vastuussa siitä, miten tämän raportin sisältämiä tietoja mahdollisesti käytetään.
Med mindre annet er angitt, er gjengivelse tillatt med kildeangivelse.
Tietoa Euroopan unionista on saatavissa Internetistä.
Informasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på internett via Europa-serveren (www.europa.eu).
Tietoihin voi tutustua Europa-palvelimen kautta (www.europa.eu).
Luxembourg: Den europeiske unionens publikasjonskontor, 2010
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2010
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i samsvar med høye miljøstandarder.
Ympäristötiedot Tämä julkaisu on painettu tiukkojen ympäristönormien mukaisesti.
Forfattere og takksigelser
Kirjoittajat ja kiitokset
Bidrag fra De europeiske emnesentra (ETC) – ETC Luftforurensning og klimaendringer, ETC Biologisk mangfold, ETC Arealbruk og arealinformasjon, ETC Bærekraftig forbruk og produksjon, ETC Vann;
Eurooppalaisten teemakeskusten panos (European Topic Centres, ETCs): Ilman ja ilmastonmuutoksen teemakeskus,
Tilbakemeldinger fra og diskusjon med kolleger DG Environment, Joint Research Centre, and Eurostat;
Kestävän kulutuksen ja tuotannon teemakeskus ja Vesien teemakeskus
Tilbakemeldinger fra Eionet — Nasjonale fokuseringsområder fra Det europeiske miljøbyråets 32 medlemsland og 6 samarbeidsland;
Palaute ja keskustelut kollegoiden kanssa: Ympäristöasioiden pääosasto, Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) ja Eurostat
Tilbakemeldinger fra Det europeiske miljøbyråets vitenskapelige komité;
Palaute EIONET -verkostolta: 32 EEA:n jäsenmaata ja 6 EEA:n yhteistyömaata kansallisten tietokeskusten (NFP) kautta
Tilbakemeldinger og veiledning fra Det europeiske miljøbyråets ledelse;
Palaute ja ohjaus EEA:n johtokunnalta
Tilbakemeldinger fra Det europeiske miljøbyråets personale;
Palaute kollegoilta EEA:ssa
Redaksjonell bistand ved Bart Ullstein og Peter Saunders.
Toimituksellinen tuki: Bart Ullstein, Peter Saunders;
Norsk oversettelse: Klima- og forurensningsdirektoratet
Suomenkielinen käännös: Suomen ympäristökeskus (SYKE).
EEA produksjonsbistand
EEA – tuotannon tuki
Innholdsfortegnelse
Sisältö
Tap av biologisk mangfold forringer naturkapital og økosystemtjenester ...............................................................47Europas ambisjon er å stanse tap av biologisk mangfold og å opprettholde økosystemtjenester .....................................49Biomangfoldet er fortsatt i nedgang ........................................50Endringer i arealbruk er pådriver for tap av biologisk mangfold og forringelse av jordfunksjoner ...........................54Skog blir tungt utnyttet: andelen gammelskog er kritisk lav ................................................................................55Kulturlandskap er i tilbakegang, men forvaltningen intensiveres: artsrike naturbeiteområder er i nedgang .........58Terrestriske økosystemer og ferskvannsøkosystemer belastes fortsatt, til tross for redusert forurensning ..............60Det marine miljø er sterkt påvirket av forurensning og overfiske .................................................................................64Å opprettholde biologisk mangfold, også på globalt nivå, er avgjørende for mennesker ...........................................66
Eurooppa nojautuu vahvasti luontopääomaan ja ekosysteemeihin kotimaassa ja ulkomailla...................................13Saatavilla oleva, luotettava ja ajan tasalla oleva tieto ympäristöstä luo perustan toiminnalle .........................................13Euroopan ympäristön tilaa tarkasteltaessa nähdään huomattavaa edistystä mutta edelleen on haasteita ...................15Ympäristöpaineiden väliset yhteydet viittaavat ympäristön systeemisiin riskeihin .......................................................................17Ympäristön tilan ja tulevaisuuden haasteiden tarkastelua eri näkökulmista ...............................................................................22
Europa er svært avhengig av naturkapital og økosystemer i inn- og utland ...............................................13Tilgang til pålitelig og oppdatert informasjon om miljøet utgjør grunnlag for handling ......................................13Miljøets tilstand i Europa viser betydelig framgang, men det gjenstår fortsatt utfordringer .....................................15Sammenhenger mellom miljøproblemer peker mot miljømessige systemrisikoer ....................................................17Å se på miljøets tilstand og framtidige utfordringer fra forskjellige perspektiver ......................................................22
Monimuotoisuuden häviäminen heikentää luontopääomaa ja ekosysteemipalveluja ....................................................................47Euroopan tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden väheneminen ja ylläpitää ekosysteemipalvelut..........................................................................49Luonnon monimuotoisuus heikkenee yhä ....................................50Maan käyttötarkoituksen muuttaminen aiheuttaa monimuotoisuuden vähenemistä ja maaperän toimintojen huononemista ...............................................................53Metsiä hyödynnetään voimakkaasti: vanhojen metsien osuus on kriittisen pieni .................................55Maanviljelyksen pinta-ala pienenee mutta viljely voimaperäistyy: runsaslajiset niityt ovat vähenemässä .............58Maan ja makean veden ekosysteemit ovat edelleen paineen alla saastekuorman vähentymisestä huolimatta ..........60Meriympäristöön vaikuttavat voimakkaasti saastuminen ja liikakalastus ..................................................................................64Luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen myös maailmanlaajuisesti on erittäin tärkeää ihmisille .......................66
Klimaendringer vil kunne føre til katastrofale virkninger om de ikke holdes i sjakk ......................................25Europas ambisjon er å begrense den globale middeltemperaturstigning til under 2 °C ................................27EU har redusert sine klimagassutslipp og vil oppfylle sine forpliktelser i henhold til Kyotoprotokollen ..................28Et nærmere blikk på sentrale bransjevise klimagassutslipp viser blandete tendenser ............................31Med blikket rettet mot 2020 og videre: EU gjør framskritt ......................................................................35Virkninger av og sårbarhet for klimaendringer varierer i forskjellige områder, sektorer og lokalsamfunn ...................38Beregninger viser at klimaendringer vil ha store virkninger på økosystemer, vannressurser og menneskelig helse .................................................................40Det haster med spesialiserte tilpasningstiltak for å bygge motstandsdyktighet mot klimaendringer ..................42
Ilmastonmuutos voi hallitsemattomana johtaa katastrofaalisiin vaikutuksiin ........................................................25Euroopan tavoite on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu alle kahden asteen ................................................................27EU on vähentänyt kasvihuonekaasupäästöjään ja täyttää sille asetetun Kioton velvollisuuden ..............................................28Avainsektorien kasvihuonekaasupäästöjen lähempi tarkastelu paljastaa erisuuntaisia trendejä ...................................31Näkymät vuoteen 2020 ja kauemmas: EU on edistymässä ........35Ilmastonmuutoksen vaikutukset ja haavoittuvuus sille vaihtelevat eri alueiden, sektorien ja yhteisöjen välillä ..............38Ilmastonmuutoksella ennustetaan olevan merkittäviä vaikutuksia ekosysteemeihin, vesivaroihin ja ihmisten terveyteen ...........................................................................................40Eurooppa tarvitsee kiireesti sille räätälöityjä sopeutumistoimia lisätäkseen sietokykyä ilmastovaikutuksia vastaan .............................................................42Vastaaminen ilmastonmuutokseen vaikuttaa myös muihin ympäristöhaasteisiin .........................................................44
Den samlede påvirkningen av Europas ressursforbruk på miljøet blir stadig større .......................................................69Europas ambisjon er å frakople økonomisk vekst fra nedbryting av miljøet ..........................................................70Avfallshåndtering skifter fra deponering til gjenvinning og forebygging ......................................................71Livsløpstenking i avfallshåndtering bidrar til å redusere virkninger på miljø og ressursbruk .........................................75Å redusere ressursbruk i Europa reduserer miljøbelastninger også globalt ..................................................80Forvaltning av etterspørsel etter vann avgjørende for bærekraftig bruk av vannressurser ...................................81Forbruksmønstre er sentrale pådrivere for ressursbruk og avfallsgenerering ..................................................................85Handel tilrettelegger for europeisk ressursimport og forflytter noen av miljøbelastningene utenlands ..................87Forvaltning av naturressurser er knyttet til andre miljømessige og sosioøkonomiske faktorer ............................89
Euroopan luonnonvarojen käytön kokonaisympäristövaikutukset jatkavat kasvuaan .....................69Euroopan tavoitteena on purkaa taloudellisen kasvun ja ympäristön huononemisen välinen kytkentä ..............................70Jätehuolto jatkaa siirtymistä hävittämisestä kierrätykseen ja ehkäisyyn .......................................................................................71Elinkaariajattelun käyttö jätehuollossa auttaa vähentämään ympäristövaikutuksia ja luonnonvarojen käyttöä .......................75Resurssien käytön vähentäminen Euroopassa vähentää ympäristövaikutuksia myös globaalisti ........................................80Veden kysynnän hallinta on välttämätöntä, jotta vesivarojen käytettäisiin luonnollisten rajojen puitteissa ..........81Kulutustottumukset ovat avainasemassa luonnonvarojen käytössä ja jätteen syntymisessä ....................................................85Kauppa helpottaa Euroopan luonnonvarojen tuontia ja siirtää osan ympäristövaikutuksista ulkomaille ........................87Luonnonvarojen hoito on sidoksissa muihin ympäristötekijöihin sekä sosioekonomisiin kysymyksiin ........89
Miljøutfordringer i en global sammenheng �����������������������������129
Ympäristöhaasteet maailmanlaajuisesti tarkasteltuina 129
Miljøutfordringer i Europa og i resten av verden henger sammen med hverandre .............................................129Sammenhenger mellom miljøutfordringer er særlig tydelige i Europas nabolag ..........................................134Miljøutfordringer er tett knyttet til globale pådrivere for endring ..............................................................136Miljøutfordringer kan føre til økt risiko for mat, energi- og vannsikkerhet på globalt nivå ...............................142Globale utviklingstrekk kan øke Europas sårbarhet for systemiske risikoer ..............................................................145
Euroopan ja muun maailman ympäristöhaasteet kietoutuvat toisiinsa .......................................................................129Ympäristöhaasteiden väliset yhteydet ovat erityisen ilmeisiä Euroopan lähinaapurustossa ........................................134Ympäristöhaasteet ovat läheisesti kytköksissä muutoksen globaalien käyttövoimien kanssa ................................................136Ympäristöhaasteet voivat lisätä elintarvikkeiden, energian ja veden turvallisuusriskejä maailmanlaajuisesti ......................142Globaalit kehityslinjat voivat lisätä Euroopan haavoittuvuutta systeemiselle riskille .........................................145
Fremtidig miljøpolitikk: noen refleksjoner ������������������������������151
Joitakin ajatuksia tulevista ympäristöprioriteeteista 151