pere/sami_parallel huggingface dataset:
Nasjonalregnskap Generelt Sosiale forhold Arbeidsmarked
Datashopit ja myyntipisteet tulot ja menot
Næringsvirksomhet Jordbruk Fiske Energiproduksjon Industri Transport Turisme
Yritykset ja toimialat Maatalous Kalastus Energia Teollisuus Liikenne Matkailu
1997 % menn 1997 % kvinner 1997 % i alder under 15 1997 % i alder 65 og over
1997 65-vuotiaita tai sitä vanhempia, %
1996 Forventet levetid ved fødesel: gutter
1996 Elinajanodote syntyessä: pojat
1996 Gjennomsnittlig antall barn pr. kvinne
1996 Lasten keskimäärä naista kohti
1996 Inngåtte ekteskap pr. 1000
1996 Avioliitot 1 000 henkeä kohti
1994 Forbruk av sigaretter: Antall pr. person pr. år
1994 Savukkeiden kulutus: määrä henkeä kohti vuodessa
1996 Prosent av befolkningen i alderen 25-59 med fullført videregående utdanning
1996 Vähintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden 25-59-vuotiaiden osuus koko väestöstä, %
1996 Kvinner ved universitet og høyskoler i % av alle stu denter ved universiteter og høyskoler
1996 Naisten osuus kaikista korkeakouluopiskelijoista, %
1996 Andel utdanningsaktive blant 16-18 -åringer
1996 16-18-vuotiaiden osallistuminen koulutukseen
1997 Sysselsettingsrate menn 1997 Sysselsettingsrate kvinner
1997 Miesten työllisyysaste
1997 Arbeidsledighetsrate alle 1997 Arbeidsledighetsrate menn 1997 Arbeidsledighetsrate kvinner 1997 Langtidsledige i % av alle arbeidsledige
1997 Pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä, %
1997 Antall normalarbeidstimer pr. uke: fullt sysselsatte
1997 Osa-aikatyötä tekevien naisten osuus kaikista työllisistänaisista, %
100 000 innbyggere 1996 Antall leger pr.
1996 Henkilöautoja 1 000 asukasta kohti
100 000 personer : 5 833 10 525 8 038 2 956 2 287 . (O) 1997; (I) 1996; (2) 1995; (3) 1994: (4) 1993; (8) Unntatt A og UK ; (9) Unntatt Italia; B (F) = Fransktalende samfunn og B (VL) = Flamsktalende samfunn
1994 Rikokset 100 000 henkeä kohti 5 833 10 525 (O) 1997; (1) 1996; (2) 1995; (3) 1994; (4) 1993; (8) Lukuun ottamatta Itävaltaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa
AIDS tilfeller pr. million innbyggere, 1997
Aids-tapausten määrä milj. henkeä kohti, 1997
Arbeidsledighetsprosent, 1997
Työttömyysaste, 1997
Arbeidsledighetsprosent for personer under 25 år, 1997
Alle 25-vuotiaiden työttömyysaste, 1997
Stu Veitrafikkutlykker: Antall personer drept i veitrafikkulykker pr. million innbyggere, 1995
iti Liikenneturvallisuus: tieliikenneonnettomuuksissa kuolleet milj. asukasta kohti, 1995
'Land og miljø
Maa ja ympäristö
1997 Samlet areal (i 1000 km 2 ) 1996 Folketetthet (innbyggere pr. km 2 ) 1997 Najonalt areal i % av omrade EU-15 1997 Najonal befolkning i % av befolkningen i omrade EU-15
1997 Maan pinta-ala EU-15-maiden yhteispinta-alasta, % 1997 Maan väkiluku EU-15-maiden kokonaisväkiluvusta, %
1997 Skogareal i % av samlet areal 1997 Jordbruksareal i % av samlet areal
1997 Metsän osuus maan kokonaispinta-alasta, % 1997 Käytössä oleva maatalousmaa kokonaispinta-alasta, %
1996 Samlet lengde på motorveier i km 1996 Samlet lengde på jernbanespor i km
1996 Moottoriteiden kokonaispituus, km 1996 Rautateiden kokonaispituus, km
"»37 innbygger 1995 Utslipp av karbonmonoksid, kg av CO pr. innbygger 1995 Utslipp av svoveldioksid, SO?, kg pr. innbygger
1995 Hiilidioksidipäästöt, CO2, kg/henkilö 1995 Typpioksidipäästöt, NO?, kg/henkilö 1995 Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt, HC, kg /henkilö1995 Hiilimonoksidipäästöt, CO, kg/henkilö 1995 Rikin oksidien päästöt, SO;, kg/henkilö
(0) 1997; (1) 1996; (2) 1995; (3) 1994; (4) 1993; (5) 1992: (8) Unntatt lokale motorveier : (9) Bare SBB
(O) 1997; (1) 1996; (2) 1095: (3) 1994; (4) 199.3; (5) 1092: (8) Ei sisällä palkallisia moottoriteitä; (9) Vain SBB.
Land og miljø
Maa ja ympäristö
Land og miljø
1 Maa ja ympäristö
Arealbruk i Europa, 1997
Maankäyttö Euroopassa, 1997
Annet areal (inkludert ferskvann) 24%
Muut alueet (myös sisävedet) 24%
Varig eng og beite 16%
Pysyvä nurmi 16%
Lengden på motorveier og jernbanelinjer overtid, EU-15, 1000 km
Moottori- ja rautatieverkoston kehitys, EU-15, 1 000 km
Nasjonalregnskap
Kansantalouden tulot ja menot
Årlig vekst i % fra foregående år 1996 BNP i løpende priser, PPP pr. innbygger
OVS 6 771 1996 Markkinahintaisen BKT:n vuosikasvu edellisvuoteen verrattuna, % 1.7 1996 Käypähintainen BKT, OVS/henkilö E 18 075
27.1 av det 1996 % jordbruk 1996 % industri 1996 % tjenesteytende
OVS josta 1996 maatalous, % 1996 teollisuus, % 1996 palvelut, %
1996 Konsum i husholdninger i løpende priser og løpende valutakurser. 1000 millioner PPP
1996 Kotitalouksien kotimainen kulutus käypiin hintoihin ja käypiin vaihtokursseihin, 1 000 milj. OVS
(0)1997;(1) I996;(2) 1995; (3) 1994; (4) 1993; (5) 1992; (8) Industri og tjenesteytende næringer; (9) l'armer:Verden
'i· 1997; (1) 1096; (2) 100.5; (3) 1994;(4) 1093; (5) 1992; (8) Teollisuus ja palvelut; (9) Kauppakumppani: koko maailma.
% av BNP 1995 Sosiale stønader pr. innbygger i PPP
1995 Sosiaaliturvaetuudet henkeä kohti, OVS
Arbeidsmarked
Työmarkkinat
1996 Gjennomsnittlige arbeidskraftkostnader pr. time i "alle næringer", ECU
1996 Keskim. työvoimakustannukset tuntia kohti, kaikki teollisuudenalat, ecuina
Nasjonalregnskap ■
Kansantalouden tulot ja menot
Levestandard: BNP pr. innbygger i PPP, 1996
Elintaso: BKT asukasta kohti, OVS, 1996
Privat forbruk per innbygger uttrykt i PPP: 91 og 96
Yksityinen kulutus henkeä kohti, OVS: 1991 ja 1996
Næringsvirksomhet
Yritykset ja toimialat Euroopassa
1997 Husdyrprodukter i alt, millioner ECU 1997 Kveg i % av samlet produksjon. 1997 Svin i % av samlet produksjon 1997 Fjørkre i % av samlet produksjon 1997 Melk i % av samlet produksjon
1997 Kotieläintalouden lopullinen tuotos, milj. ecua 1997 Karjan osuus kokonaistuotannosta, % 1997 Sikojen osuus kokonaistuotannosta, % 1997 Siipikarjan osuus kokonaistuotannosta, % 1997 Maidontuotannon osuus kokonaistuotannosta, %
1997 Subsidier, som % av bruttoprodukt ialt i markedspriser
1997 Tuet %:ina markkinahintaisesta bruttoarvonlisäyksestä
1995 Samlet fangstmengde i 1000 tonn rund vekt
1995 Kalastuksen kokonaistuotanto, 1 000 t elopainoa
9SS av det fisket i
95- josta
1996 Sysselsetting i industri (sysselsatte personer i 1000)* av det
1996 Työllisyys tuotantoteollisuudessa (työlliset, 1 000) josta
1996 % tekstilproduksjon, lær og lærvareprodukter
1996 elintarvikkeiden, juomien ja tupakan valmistus, %
1996 % produksjon av kjemikalier, kjemiske produkter og syntetiske tekstilfibre
1996 kemikaalien, kemiallisten tuotteiden ja tekokuitujen valmistus, %
1996 % produksjon av transportutstyr
1996 kulkuneuvojen valmistus, %
1995 Samlet innenlands transport av passasjerer, 1000 millioner pkrn8
1995 Kotimaan matkustajaliikenne, 1 000 milj. henkilö-kilometriä josta 1995 rautatieliikenne, % 1995 henkilöautoliikenne, % 1995 linja-autoliikenne, %
Av det 1995 % på jernbane 1995 % med bil 1995 % med buss
1997 Hotellien ja muiden majoitusliikkeiden lukumäärä
1997 Gjestedøgn (Mill.) 1997 av dette utlendinger (%)
1997 Vuodepaikkojen keskimääräinen lukumäärä hotellia kohti 1997 Vuodepaikkojen keskimääräinen nettokäyttöaste (%) 1997 Yöpymiset (milj.) 1997 joista ulkomaalaisten osuus (%)
(8) Totalen tor Inert land omfatter nasjonal transport, internasjonal transport med last og internasjonal tramport uten last. I YISSL- tilfelle kan totalen for EU-15, EUR-1 1, og EOS omfatte noe dobbelttelling. (9) Eurostat anslag m
(Hi Kunkin maan kokonaismäärä sisältää kansallisen liikenteen sekä kuormattujen ja kuormaamattornieti ajoneuvojen kansainvälisen liikenteen, loissakin tapauksissa EUR-15:n, EUR-11 :n ja ETA:n kokonaismäärät voivat sisältää jonkin verran päällekkäisyyttä.
Samlet fangstmengde: utviklingen 1986-1995
Kalastuksen kokonaistuotannon kehittyminen 1986-1995
Primær elektrisk og annen energi 28%
Primäärinen ähköenergia ja muut 28%
100 000 innbyggere, 1996
Yöpymiset hotelleissa ja muissa majoitusliikkeissä 100 000 asukasta kohti, 1996
Europeiske Union
Euroopan unioni
EMU konvergenskriterier
EMU:n lähentymiskriteerit
1997 Harmoniserte konsumprisindekser - endring fra foregående ár %
1997 Pitkät korot, keskimäärin, %
1996 Eksport (fob) i løpende priser. % av BNP' 1996 Import (cif) i løpende priser. % av BNP'
1996 Tuonti (cif) käypiin hintoihin, %:ina BKT:sta
1996 Eksport pr. innbygger, ECU' 1996 Import pr. innbygger, ECU '
1996 Tuonti asukasta kohti, ECU
(7) Inkludert handel unici] LU: (9) I > INSL· tallene viser tt budsjettoverskudd I ECU = \ 13EF. DKK, DEM. GRU ESI'. FRF. I El'. ITL. LUE NLG. ATS. I'TE. FIM. SEK. GUI'. ISK. NOK. (FIF. USD.CAD.JPY m
7) Sisältää EU:n sisäkaupan: (9 Nämä tk-slot osoittavat budjetin ylijäämän: ECU = χ BEF. DKK. DEM. GRD, ESR FRF, IEP. ITL. LUF. NLG. ATS. PTE. FIM. SEK. GliP. ISK. NOK. CHE USD.CAD.JPY
Europeiske Union
Euroopan unioni w~
Offentlig forvaltnings underskudd som % av BNP, 1997
Valtiontalouden alijäämä %:ina BKT:sta, 1997
Offentlig forvaltnings gjeld som % av BNP, 1997
Valtion velka %:ina BKTista, 1997
Land i Sentral og Mellom-Europa1
Keski-Euroopan maat
1997 Samlet areal (km2
1997 Kokonaispinta-ala (km?
1997 Gjennomsnittlig antall sysselsatte (1000)
1997 Keskimääräinen työllisyys (1 000)
1997 Arbeidsledige, prosent
1997 Työttömyysaste
1997 Antall innbyggere per personbil
1997 Asukkaita henkilöautoa kohti
1997 BNP i løpende priser uttrykt i PPP
1997 BKT käypiin hintoihin, mrd. OVP
1997 BNP: årlig prosenvis endring 1997 BNP per innbygger uttrykt i PPP
1997 BKT: vuotuinen kasvu prosentteina edellisvuodesta
1997 Bruttoprodukt i løpende priser og uttrykt i PPP
1997 Bruttoarvonlisäys käypiin hintoihin, OVP josta
1997 Vekslingskurs i forhold til ECU (gjennomsnitt)
1997 Ecun vaihtokurssit (keskimääräiset kurssit)
Avtalen om Det europeiske økonomiske samarbeidsområdet (EØS, som i tabellene har den engelske betegnelsen EEA) ble underskrevet av medlemslandene i Det europeiske fellesskap (EF) og Det europeiske frihandelsområdet (EFTA) den 2. mal 1992.
EY:n ja EFTA:n jäsenmaat allekirjoittivat 2. toukokuuta 1992 sopimuksen Euroopan talousalueesta (ETA, josta taulukoissa käytetään englanninkielistä lyhennettä EEA).
For EF og fem av medlemslandene i EFTA trådte avtalen i kraft den 1. januar 1994.
EY:n ja viiden EFTA-maan osalta sopimus astui voimaan 1. tammikuuta 1994.
EØS-avtalen omfatter de fire friheter (den frie bevegelsen av varer, tjenester, kapital og mennesker innen EØS-området), ikkeøkonomiske politikkområder som forskning og utvikling, utdanning, forbrukerpolitikk, miljø og sosialpolitikk, samt statistikk for alle EØS-relevante områder.
Laajuudeltaan ETA-sopimus kattaa neljä vapautta (tavaroiden, palvelujen, pääoman ja henkilöden vapaa liikkuvuus ETA-alueella), el-taloudelliset politiikkalohkot kuten tutkimus ja kehittämistoiminta, koulutus, kuluttajapolitiikka, ympäristö- ja sosiaalipolitiikka sekä tilastot kalkilta ETA:a koskevilta aloilta.
EØS er basert på eksisterende EF-lowerk på de nevnte områdene, og er utvidet til å gjelde de EFTA-land som er med i EØS.
ETA perustuu edellä mainituilla osa-alueilla olemassa olevalle EY-lainsäädännölle ja laajentaa tämän soveltamisen niihin EFTA-maihin, jotka ovat mukana ETA:ssa.
Gjennom dette utvides EF's indre marked til et større europeisk omrade. Det fungerer også som en overgangsordning til fullt medlemskap i EF for de landene som har besluttet, eller som skal beslutte om de skal bli medlemmer av EF.
Näin tehdessään se ulottaa EY:n yhteismarkkinat laajemmalle alueelle Euroopaan ja tarjoaa tärkeän väliaskeleen kohti täyttä EY-jäsenyyttä niille maille, jotka ovat päättäneet tai päättävät liittyä EY:hyn.
Når det gjelder det statistiske samarbeidet innen EØS, tar EFTA-landene over det meste av EF's juridiske reguleringer, spesielt med hensyn til klassifikasjoner og definisjoner.
ETA:n tilastoyhteistyön puitteissa EFTA-maat täyttävät useimmat EY-lakiin perustuvat velvoitteet, varsinkin luokituksia ja määritelmiä koskevat.
Eurostat, EF's statistiske kontor, mottar opplysninger fra EFTA-landene for å bearbeide og spre disse sammen med tall for EF som EØS-statistikk.
Eurostat, EY:n tilastotoimisto, saa tiedot EFTA-malsta käsitelläkseen ja saattaakseen ne käyttöön yhdessä EY-tietojen kanssa ETA-tilastoina.
Videre deltar EFTA-landene fullt ut i mange av aktivitetene som inngår i EF's flerårige statistikkprogram.
Lisäksi EFTA-maat osallistuvat täysipainoisesti EY:n monivuotisen tilasto-ohjelman moniin toimintoihin.
Et lite EFTA-kontor fungerer som forbindelse mellom Eurostat og EFTA-landene i den gradvise integrasjonsprosessen. Målet for denne er å kunne gi fullt ut sammenlignbar statistikk for alle EØS-land.
EFTA:n pieni yhteystoimisto avustaa Eurostatla ja EFTA-maita tässä asteittaisessa yhdentymiskehityksessä, jonka tavoitteena on ETA-malden tilastojen täydellinen vertailukelpoisuus.
Geografi Klima Slik behandler vi det...
Ympäristö Alue Sääolot Mitä teemme sille...
Menn og kvinner
Naiset ja miehet
1992 Samlet areal (1000 km
1992 Kokonaispinta-ala (1000 km
3 26 jordbruksareal (%) skogareal (%) bymessig areal (%)
Peltoa (%) Metsää (%) Taajama-aluetta (%)
1992/93 Gjennomsnitt vinter (okt.-des., jan.-mars): Stasjon med minimumsgj.sn. Stasjon med maksimumsgj.sn.
1992/93 Keskimäärin talvella (Loka-marras-, tammi-maaliskuu): alin keskimääräinen mittausasemalla ylin keskimääräinen mittausasemalla
1993 Gjennomsnitt sommer (april-sept):
1993 Keskimäärin kesällä (Huhti-syyskuu):
Stasjon med minst nedbør Stasjon med mest nedbør
3 alin sademäärä mittausasemalla ylin sademäärä mittausasemalla
En vanskelig balanse
Vaikea tasapaino
Slik behandler vi det...
Mitä teemme sille...
Utslipp pr. innbygger:
Saastepäästöt asukasta kohti:
C02 fra fossilt brennstoff (t) S02 fra samtlige kilder (kg)
C02 fossiilisista polttoaineista (t) S02 päästöt yhteensä (kg)
1990 Gjenvunnet glass (%)
1990 Jäteveden puhdistuslaitoksen yhteydessä oleva väestönmäärä (%)
') Denne tallserien er ikke ensartet definert i de ulike medlemsland, og bor derfor betraktes som veiledende.
') Tiedon laskentatapa vaihtelee jäsenmaittain. Tietoja tulee pitää vain suuntaa-antavina.
Menn og kvinner
Maiset ja miehet
1.1.1993 Innbyggere pr. km*
1.1.1993 Asukkaita/km'
1.1.1993 Samlet folketall (1 000)
1.1.1993 Kokonaisväkiluku (x 1 000)
1992 1992 1992 kvinner (%) under 15 år (%) 65 år og over (%)
1992 1992 1992 naisia (%) alle 15-vuotiaita (%) yli 64-vuotiaita (%)
Beregnet folketall i 2020 (1 000)
Väestöennuste v:lle 2020 (x 1 000)
1992 Antall husholdninger (1 000) ')
1992 Kotitalouksia (x 1 000) ')
1992 Levendefødte utenfor ekteskap (%)2
1992 Avioliiton ulkopuolella syntyneet lapset (%)!
1992 Forventet levealder ved fødselen: menn ')
1992 Elinaikaodote (O-vuotiaana): miehet3
1992 Inngåtte ekteskap (pr. 1 000 innb.) ')
1992 Avioliitot (1 000 as. kohti) ')
1992 Gjennomsnittsalder ved inngåelse av første ekteskap: menn ')
1992 Ensimmäisen avioliiton solminneiden keski­ikä: miehet ')
1992 Nettoflyttinger (1 U00)
1992 Nettomuutto (x 1 000)
1991/92 Antall elever og studenter (fulltid og deltid, unntatt forskoleundervisning) (1 000)
1991/92 Koululaisia ja opiskelijoita (koko- ja osa-aikainen koulutus, pl. esiopetus) (x 1 000)
(Data fra arbeidskraftundersøkelsene gjennomført om våren)
(Tiedot keväisistä työvoimatutkimuksista)
EUR 12 og D: Gjelder området for 3. oktober 1990.
EUR 12 ja D: Kattaa EU:n alueen ennen 3.10.1990.
1991 Sysselsettingsfrekvens (%) (Arbeidsstyrke i prosent av befolkningen
(Työvoima prosentteina 15vuotta täyttäneestä väestöstä): miehiä (%)
15 år og over): menn (%) kvinner (%)
76,7 70,1 naisia (%) 1991 Työssäkäyvät toimialoittain (%):
1991 Sysselsatte etter næring (%): jordbruk, skogbruk, fiske industri
Maatalous, metsätalous, kalastus Teollisuus
1991 Sysselsatte etter yrkesstatus (%): arbeidsgivere, selvstendige
Palvelut 1991 Työssäkäyvät ammattiaseman mukaan (%): työnantajia, yksityisyrittäjiä yrittäjäperheenjäseniä
9,1 1.5 89,2 familiearbeidere lønnstakere
9,1 1,5 89,2 palkansaajia
47,8 av alle sysselsatte kvinner (%) 1993 Arbeidsloshetsprosent (beregnet av Eurostat, årlig gjennomsnitt) (%): i altJ)
1993 Työttömyysaste (Eurostatin arvio, vuosikeskiarvo) (%): yhteensä!)
') EUR 12 og D: Gjelder området før 3. oktober 1990.
8,1 9,6 6,6 18,4 alle 25-vuotiaat2
1992 Bruttonasjonalprodukt (BNP):
ECU) Asukasta kohti (1 000 ECU)
Nettoeksport av varer og tjenester
Kiinteän pääoman bruttomuodostus Varastojen muutos Tavaroiden ja palvelujen nettovienti
1991 Bruttonasjonalprodukt etter næring (%): jordbruk, skogbruk, fiske industri tjenesteytende næringer
Maatalous, metsätalous, kalastus Jalostus Palvelut
1987-92 Årlig vekst i BNP i markedspriser (faste priser), (%)
1987-92 Markkinahintaisen BKT:n vuosimuutos (kiinteät hinnat), (%)
1992 Samlet produksjon av primærenergi (mill. toe) Av dette: kull (mill. toe) råolje (mill. toe) naturgass (mill. toe) kjernekraft (mill. toe) primær elektrisitet (mill. toe)
226,1 173,5 187,3 35,8 siitä: Kivi­ja ruskohiili Raakaöljy (milj. toe) Maakaasu (milj. toe) Ydinenergia (milj. toe) Primäärisähkö (milj. toe)
1992 Handel med EU-land (%): eksport import
1992 Kauppa EU-maiden kanssa osuutena koko kaupasta (%): vienti tuonti
1992 Handel med EFTA-land (%): eksport import
1992 Kauppa EFTA-maiden kanssa osuutena koko kaupasta (%): vienti tuonti
1992 Eksport pr. innbygger (ECU)
1992 Vienti asukasta kohti (ECU)
Trygd og pensjon
Sosiaaliturva
8 767 i ECU pr. innbygger i % av BNP i faste priser
1992 Sosiaaliturvaedut:
1992 Trygd og pensjon: % etter funksjon alderspensjon;) sykepenger3)
Vanhuuden hoito 2) Terveydenhuolto3)
S: Inkl. uførepensjon. ')
J) S: Ml. vammaispalvelut.
N: Inkl. arbeidsulykker og yrkesskader.
3) N: Ml. työtapaturmat ja -sairaudet.
31/12/92 Statsforvaltningen, gjeld (mill. ECU): innenlandsk ') utlandet ')
31/12/92 Valtionvelka (milj.
1992 Offentlig forvaltning, gjeld (% av RNP) ')
1992 Julkinen velka (% BKT: sta)!
31/12/93 Effektiv langtidsrente (%)
31/12/93 Pitkäaikaisten luottojen korko (%)
4/1993 Industri (arbeidere) (KKS/time) ')
4/1993 Teollisuuden työntekijät (PPS/tunti) ')
10/1992 Detaljhandel (funksjonærer) (KKS/måned)
10/1992 Vähittäiskaupan toimihenkilöt (PPS/kk)
1993 Inflasjon (des. 1993/des. 1992), (%) ")
1993 Inflaatio (joulu­ 1993/joulukuu 1992), (%)3
Helsetjeneste
Terveys
1 000 ¡nbyggere:) Av dette psykiatriske ?)
1000 asukasta kohtisiitä psykiatrisia ')
J) av dette ikke-fastboende utlendinger (%)J)
1992 Majoitusliikkeet: lukumäärä;) vuoteita (x 1 000) ') yöpymisten lukumäärä (milj.) ') siitä ulkomailla asuvien osuus (%) ')
') DK: Unntatt hoteller med færre enn 40 senger; S og F: Bare godkjente hoteller. ') NogS: 1991; UK: 1990. ') N: 1991; UK: 1990. ') GR og I: 1991; IRL: 1987.
') DK: PI. hotellit, joissa vähemmän kuin 40 vuodepaikkaa; S ja F: Ainoastaan hyväksytyt hotellit. ')N ja S: 1991; UK: 1990. ') N: 1991; UK: 1990. -)GRja I: 1991; IRL: 1987.
Ulykker med personskade pr. 1 000 biler
Henkilövahinkoon johtaneet onnettomuudet/1 000 ajoneuvoa 3)
Samlet banenett (km) Transportert gods (mill. tkm)Personkm (mill.)
Liikenneverkosto (km) Kuljetettu tavaramäärä (milj. tkm) ") Matkustajakilometriä (milj.)
Tegn og forkortelser null toe tonn oljeekvivalent
Symbolit ja lyhenteet ei yhtään s o
ECU KKS ρ foreløpig tall
* tiedot saatetaan vertailukel­poisiksi
Østerrike Finland Island Norge Sverige Belgia
Itävalta Suomi Islanti Norja
Storbritannia og Nord-lrland m* eurostat
Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt Kuningaskunta m» eurostat
Viktige publikasjoner
Avainjulkaisut
Europe in figures: en oversikt over EU's historie og politikk for å gi en bedre forståelse av EU i dag og i morgen.
Europe in Figures: yleiskatsaus Euroopan unioniin, sen historiaan ja periaatteisiin.
Basic statistics of the Community: en fullstendig beskrivelse av EU og dens viktigste handelspartnere.
Basic Statistics of the Community: täydellinen katsaus Euroopan unioniin ja sen tärkeimpiin kauppakumppaneihin.
A Social Portrait of Europe: en oversiktlig samfunnsbeskrivelse av Europa.
A Social Portrait of Europe: kuvaus Euroopan yhteiskuntaoloista.
beskriver alle regionene i EU (3 bind).
Portrait of the Regions: alueellinen katsaus Euroopan unioniin (3 osaa).
Statistisk informasjon som grunnlag for beslutninger: Eurostats rolle
Päätöksenteko tilastojen avulla: Eurostatin toimenkuva ai
Eurostat's oppgave er å: - forsyne de europeiske institusjonene med statistisk informasjon til bruk i planlegging, forvaltning og vurdering av de felles politikkområdene; - etablere et europeisk statistisk system gjennom å bruke et felles «språk» for å knytte sammen de nasjonale statistiske systemene; - formidle statistisk informasjon til allmennheten; - tilby samarbeid på det tekniske området med resten av verden,
Eurostatin tehtävänä on: ­ tarjota tilastotietoja Euroopan instituutioille yhteisten toimenpiteiden suunnittelun, hallinnan ja arvioinnin avuksi; ­ perustaa eurooppalainen tilastojärjestelmä; ­tarjota tilastotietoja suurelle yleisölle; ­tarjota teknistä yhteistyötä kolmansille maille.
BESTILLINGSSEDDEL
TILAUSLOMAKE
Medlemsstater, regioner og administrative enheter
EUROOPAN UNIONI jäsenvaltiot, Alueet ja Hallintoyksiköt
INFORMASJON, KOMMUNIKASJON. KULTUR OG AV Avdeling "Publikasjoner"
Tekijä: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Tiedotus-, viestintä-, kulttuuri- ja audiovisuaalinendirektoraatti Julkaisuosasto
Kart utgitt av: KONTORET FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAPS OFFISIELLE PUBLIKASJONER Boîte postale L-2985 - Luxemburg - LUXEMBURG
Kartan julkaisija: EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO Boîte postale L-2985 - Luxemburg - LUXEMBURG
MEDLEMSSTATER REGIONER OG ADMINISTRATIVE ENHETER
JÄSENVALTIOT ALUEET JA HALLINTOYKSIKÖT
MEDLEMSSTATENES IKKE-KONTINENTALE OG OVERSJØISKE DELER AV NASJONALT TERRITORIUM
JÄSENMAIDEN EUROOPAN ULKOPUOLISET JA MERENTAKAISET ALUEET
Regjeringssete
Alueraja'21
Grense mellom regioner_BAR_z)
France C-^«™- sijaintipaikka (Portugali)'31
Regionshovedstad eller u3a" ince sete for C.C.R. (Portugal)'3
Maat, joiden kanssa jäsenyysneuvottelut on loppuunsuoritettu
(1 ) - Medlemsstatenes ikke-kontinentale og oversjøiske deier av nasjonalt territorium er inntegnet på detaljkart.
(1) - Jäsenvaltion Euroopan ulkopuoliset ja merentakaiset alueet on esitetty erikseen.
(2) - Nasjonal betegnelse for regioner: B Region - D "Land" E Selvstyrt område - F Region GB Økonomisk planregion
(2) - Alueiden kansallinen määrittely: Β Alue-D "Land" E Itsehallintoyhteisö - F Alue GB Taloussuunnìttelualue GR Alue I Alue - IRL Maakunta Ρ Itsehallintoalue tai Alueellisen koordinointikomission (C.C.R.) toimialue DK - L - NL Jäsenvaltiolla ei ole vastaavaa jakoa.
SAMMENLIGNING MELLOM DEN EUROPEISKE UNION (EU), DEN UTVIDEDE EU (HVIS ALLE FIRE SØKERLANDENE TILTRER), DE FORENTE STATER OG JAPAN
VERTAILU NYKYISEN EUROOPAN UNIONIN (EU), LAAJENNETUN EU:N (MIKÄLI KAIKKI 4 HAKIJAMAATA LIITTYVÄT), USA:N JA JAPANIN VÄLILLÄ
' KKE = Kjøpekraftenhet: målestokk for kjøpekraft represented ved en identisk mengde varer og tjenester for hvert land.
' OVY ■ ostovoimayksikkö : tavaroiden ja palvelujen samaa määrää edustava yksikkö kullekin maalle. 1 OVY= 40,67 BFR - 2,23 DM - 9.89 DKR -124,13 PTA- 6,94 FF - 0,67 UKL -133,95 DRA -1578.0 LIT - 0,69 IRL -
Posteis asimutale høydeprojeksjon ir Albå_BAR_
Postelin perspektiivinen tasoprojektio
De Europeiske Fellesskaps
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin
Ole Due, Presidenten for De Europeiske Fellesskaps Domstol c
Ole Due, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen presidentti c ra o ε o o
Hva er Det Europeiske Fellesskap?
Mikä on Euroopan yhteisö?
En domstol for Europa Sammensetning og organisasjon Kompetanse Rettergangen Domstolen som en faktor i den europeiske integrasjon Fremtiden
Tuomiovalta Oikeudenkäyntimenettely Tuomioistuin Euroopan integraation osatekijänä Tulevaisuus
Tolv demokratiske stater — 340 milli­oner innbyggere — frivillig forenet av et politisk ønske om å presentere en samlet front mot vår tids store utfor­dringer.
Kaksitoista demokraattista valtiota — 340 miljoonaa kansalaista — poliittisen tahdon mukaisesti vapaaehtoisesti yhdentyneenä vastatakseen yhdessä aikamme suuriin haasteisiin
A bedre innbyggernes arbeidsvilkår;
Tavoitteet yhtenäisyyden edistä-
Fellesskapslovgivningen, som kommer til anvendelse i de 12 med­lemsstatene;
EYn 12 jäsenvaltiossa yhteisön lainsäädäntö
Budsjettet, som finansieres av Felles­skapets egne midler;
EYn omilla varoillaan rahoittama budjetti
Det administrative og tekniske perso­nalet som er ansatt ved Fellesskapets institusjoner.
EYn toimielinten hallinnollinen ja tekninen henkilökunta
Det Europeiske Fellesskaps organer
Euroopan yhteisöjen toimielimet
13 dommere
13 tuomana
Ved siden av disse organene finnes Den økonomiske og sosiale komité, en rådgivende institusjon bestående av representanter fra fagforeninger og sosiale og ervervsmessige gruppe­ringer, som deltar i forberedelsen av fellesskapslovgivningen.
Näiden toimielinten rinnalla talous- ja sosiaalikomitea neuvoa-antavana toimielimenä kokoaa yhteen ammattiyhdistysten edustajia sekä sosiaalisten ryhmittymien ja elinkeinoelämän edustajia EYn lainsäädännön valmisteluun. teluun.
Det deltar i lovgivnings­ og budsjettpro­sessen og har en begrenset, men økende, kontrollmyndighet.
Se osallistuu lainsäädännön ja budjetin valmisteluun ja sillä on rajoitetut mutta kasvavat valvontaoikeudet. oikeudet.
Endelig har man Den europeiske investeringsbank, hvis rolle er å bidra på et økonomisk plan til en balansert utvikling av Fellesskapet.
Euroopan Investointipankin tehtävänä on myötävaikuttaa taloudellisesti EYn tasapainoiseen kehitykseen.
Rådet, som består av 12 medlemmer (en statsråd fra hver regjering), treffer beslutninger og vedtar fellesskapslov­givningen.
Neuvosto, joka koostuu 12 jäsenestä (yksi ministeri jokaisesta hallituksesta), tekee ratkaisut ja hyväksyy EYn lainsäädännön.
Dets sammensetning vari­erer med de saksområder som er til behandling (det kan bestå av de 12 utenriksministrene, landbruksminis­trene, samferdselsministrene, finans­ministrene etc).
Sen kokoonpano vaihtelee käsiteltävästä asiasta riippuen (voi koostua esimerkiksi jäsenvaltioiden uiko-, maatalous-, liikennetai valtiovarainministereistä).
EF-Kommisjonen
Euroopan komissio
Kommisjonen, som består av 17 uav­hengige medlemmer, fremmer for­slag til ny fellesskapslovgivning, kontrollerer at lovgivningen og trak­tatene blir efterlevet, og administre­rer den felles politikk.
Komissio, jonka muodostaa 17 riippumatonta jäsentä, tekee ehdotuksia EYn lainsäädännöksi, valvoo perustamissopimusten ja yhteisön lainsäädännön noudattamista sekä hallinnoi yhteisön politiikkaa.
Domstolen, som siden opprettelsen har hatt sete i Luxembourg, sikrer sammen med Førsteinstansdomsto­len at lov og rett blir iakttatt under Fellesskapets integrasjonsprosess.
EYn tuomioistuin, joka on perustamisestaan lähtien toiminut Luxemburgissa, yhdessä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kanssa takaa sen, että EYn yhdentymisprosessissa noudatetaan oikeutta.
'Φ i2 4B > kontroll med Fellesskapets Den økonomiske og sosiale komité xxx For kull og stål: EKSFs rådgivende komité
Talous- ja sosiaalikomitea xxx hiili ja teräs: EHTY:n neuvoa-antava komitea
Revisjonsretten fører gjennomføringen av budsjett.
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa EYn budjetin täytäntöönpanoa.
Revisjonsretten
Tilintarkastustuomioistuin
Den store forskjellen mellom De Europeiske Fellesskap og tidligere forsøk på å skape en europeisk enhet, ligger i det faktum at Fellesskapet hverken anvender makt eller trusler, men i stedet kun baserer seg på rett slige midler for å nå dette målet.
Sen tuomarit varmistavat, ettei EYn oikeutta tulkita ja sovelleta eri tavoin jäsenvaltiossa, että se yhteisenä oikeusjärjestyksenä pysyy EYn järjestelmänä ja että se on aina kaikille sama kaikissa olosuhteissa.
beskyttelsessystemet. Dens dommere må sikre at fellesskapsretten ikke blir tolket og anvendt forskjellig i hver medlemsstat, men at den som et felles rettssystem forblir et fellesskapssystem, og at den alltid er lik for alle under alle forhold.
Euroopan yhteisöjen merkittävä uudistus verrattuna aikaisempiin Euroopan yhdentymishankkeisiin on se tosiasia, ettei EY käytä väkivaltaa eikä uhkauksia vaan yksinomaan oikeutta yhdentymisen saavuttamiseksi. seksi.
For å fylle denne rollen har Domstolen kompetanse til å behandle tvister der medlemsstatene, Fellesskapets organer, foretak og enkeltpersoner kan være parter.
Tämän tehtävän täyttämiseksi EYn tuomioistuimella on toimivalta käsitellä riitoja, joissa asianosaisina saattavat olla jäsenvaltiot, EYn toimielimet, yritykset ja yksityishenkilöt. kilöt.
De seks opprinnelige medlemsstatene, som innså at den eneste måten å oppnå varig suksess for en enhet på, var gjennom valgfrihet og rettslige virkemidler, bestemte at De Europeiske Fellesskap skulle grunnlegges ved hjelp av et rettslig instrument — Parisog Romatraktatene.
Tietoisina siitä, että vain vapaaehtoisuuteen perustuvalla sekä oikeudellisin keinoin saavutetulla ja ylläpidetyllä yhdentymisellä olisi mahdollisuuksia pysyvyyteen, kuusi perustajavaltiota valitsivat oikeudellisen perustan — Rooman ja Pariisin sopimukset — EYn lähtökohdaksi.
Domstolens utvikling
Tuomioistuimen kehitys
Siden den ble etablert i 1952 har Domstolen behandlet mer enn 7 000 saker.
EYn tuomioistuimessa on sen perustamisesta 1952 lukien pantu vireille yli 7 000 asiaa.
Allerede i 1978 innkom mer enn 200 nye saker i året, og i 1985 ble det anlagt mer enn 400 saker.
Jo vuonna 1978 pantiin vierille yli 200 asiaa vuodessa ja vuonna 1985 vireillepantujen asioiden lukumäärä ylitti 400.
Fellesskapet er ikke bare bygget på et rettslig grunnlag, men det forfølger sine målsetninger utelukkende gjennom en ny form for rett, fellesskaps retten, som er uavhengig, likeartet i alle medlemsstatene i Fellesskapet, adskilt fra og overordnet nasjonal rett, og hvis bestemmelser i mange tilfeller er direkte anvendelig i alle medlemsstatene.
EY ei ole vain oikeudellinen luomus, vaan se toteuttaa tavoitteensa aivan uuden oikeusjärjestyksen, EY-oikeuden avulla, joka on itsenäinen ja yhdenmukainen kaikissa EYn jäsenmaissa, erillinen kansallisesta oikeudesta, jonka yläpuolella se on, ja jonka säännökset suurelta osin ovat suoraan sovellettavia jäsenvaltioissa.
For å håndtere denne økningen og samtidig opprettholde en rimelig hurtig saksbehandling, iverksatte Domstolen to tiltak:
Selvitäkseen tästä asiamäärästä kohtuullisessa käsittelyajassa tuomioistuin päätyi kahteen toimenpiteeseen:
D den endret sin rettergangsordning for å kunne behandle sakene hurtigere; og
D se muutti oikeudenkäyntisääntöjään, jotta asiat voitaisiin käsitellä nopeammin, ja
Som ethvert annet rettssystem har Fellesskapets rettssystem behov for et effektivt system av juridisk beskyttelse dersom Fellesskapsretten blir bestridt eller må anvendes.
Kuten yleensäkin todellisissa oikeus järjestyksissä EYn oikeusjärjestyksessä on oltava tehokkaat oikeusturvakeinot, kun yhteisön lainsäädäntöä vastaan tehdään valitus tai kun on kysymys sen soveltamisesta.
D den anmodet Rådet, i samsvar med bestemmelsene i Den europeiske enhetsakt, om å etablere et nytt dømmende organ.
EYn tuomiovaltaa käyttävänä toimielimenä EYn tuomioistuin on tämän oikeussuojajärjestelmän perusrunko.
Domstolen er, som Fellesskapets dømmende organ, ryggraden i dette
D se pyysi neuvostoa Euroopan Yhtenäisasiakirjan määräysten mukaisesti perustamaan uuden lainkäyttöelimen. elimen.
Opprettelsen av Førsteinstansdomstolen
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustaminen
Som et svar på Domstolens anmodning, besluttet Rådet 24. oktober 1988 å opprette Førsteinstansdomstolen.
Vastauksena tähän pyyntöön neuvosto perusti 24 päivänä lokakuuta 1988 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen.
Formålet med etableringen av Før steinstansdomstolen er å styrke den juridiske beskyttelsen som er tilgjengelig for enkeltpersoner ved å introdusere en ny dømmende myndighet, og å sette Domstolen i stand til å konsentrere seg om sin viktigste opp gave, en enhetlig tolking av Felles skapsretten.
Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin luotiin, tavoitteena oli parantaa yksityisten oikeusturvaa saattamalla lainkäyttöjärjestelmä kaksiportaiseksi ja mahdollistamalla sen, että EYn tuomioistuin voi keskittyä oleellisimpaan tehtäväänsä, EYn lainsäädännön yhtenäiseen tulkitsemiseen.
Sammensetning og organisasjon
Kokoonpano ja organisaatio
Dommerne og generaladvokatene oppnevnes ved felles overenskomst mellom regjeringene i medlemsstatene for en fornybar periode på seks år.
Tuomarit ja julkisasiamiehet nimitetään jäsenvaltioiden hallitusten yhteisellä sopimuksella kuudeksi vuodeksi ja heidät voidaan nimittää uudelleen.
De velges blant personer med utvilsom uavhengighet og anerkjent kompetanse.
Heidät valitaan henkilöistä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka ovat tunnetusti päteviä.
Dommerne velger i sin midte Domstolens president for en fornybar periode på tre år. Presidenten leder arbeidet ved Domstolen, og leder rettsmøter samt rådslagninger og avstemninger.
Tuomarit valitsevat keskuudestaan tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi.
Generaladvokatene bistår Domstolen i utførelsen av dens oppgaver.
Julkisasiamiehet avustavat tuomioistuinta tämän työssä.
De avgir, i åpent rettsmøte og fullt ut uavhengig og upartisk, en begrunnet innstilling i saker som er anlagt ved domstolen.
Täysin puolueettomina ja riippumattomina he lausuvat mielipiteensä tuomioistuimen käsiteltävinä olevista asioista julkisissa istunnoissa.
Deres oppgaver må ikke forveksles med de til en anklager eller lignende — det er Kommisjonens rolle, som vokter av Fellesskapets interesser.
Heidän tehtäväänsä ei saa sekoittaa syyttäjän tai vastaavan virkamiehen tehtäviin — nämä tehtävät kuuluvat komissiolle yhteisön etujen ajajana.
Førsteinstansdomstolens med lemmer
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet
Førsteinstansdomstolens medlemmer
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet
Førsteinstansdomstolen består av 12 dommere, som er oppnevnt ved felles overenskomst mellom regjeringene i medlemsstatene for en for nybar periode på seks år.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen kuuluu 12 tuomaria, jotka nimitetään jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella kuudeksi vuodeksi kerrallaan ja heidät voidaan nimittää uudelleen.
Domstolens medlemmer velger i sin midte presidenten. denten.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet valitsevat keskuudestaan presidentin.
Pliktene til generaladvokaten utføres, i et begrenset antall saker, av en av dommerne.
Tietyissä asioissa yksi tuomareista hoitaa julkisasiamiehen tehtäviä, mikä kuitenkin on harvinaista.
Plenumsbehandling og avdelinger
Täysistunto ja jaostot
Domstolen kan behandle saker i plenum eller i avdelinger med tre eller fem dommere.
EYn tuomioistuin voi kokoontua täysistuntoon tai jaoston istuntoihin, joihin osallistuu kolme tai viisi tuomaria.
Plenumsbehandling finner sted i saker som er anlagt av en medlemsstat eller et av felles skapsorganene, så vel som i særlig komplekse eller viktige saker. Øvrige saker behandles i avdelinger.
Täysistunto kokoontuu käsittelemään jäsenvaltioiden tai yhteisön toimielinten vireillepanemia asioita sekä asioita, jotka ovat erityisen monimutkaisia tai tärkeitä.
Førsteinstansdomstolen behandler sakene i avdelinger med tre eller fem dommere.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kokoontuu kolmen tai viiden tuomarin jaostoina.
Også den kan imidlertid gjennomføre plenumsbehandling i særlig viktige saker.
Myös tämä tuomioistuin voi kokoontua täysistuntoon tietyissä erityisen tärkeissä asioissa.
Domstolens kontorer og administrasjon
Kanslia ja hallinto
Justissekretæren utnevnes av Domstolen for en periode på seks år.
EYn tuomioistuin nimittää kansliapäällikkönsä kuuden vuoden virkakaudeksi.
Han har visse prosessuelle oppgaver, men fungerer dessuten som organets generalsekretær.
Hänellä on samat tehtävät kuin kirjaamon esimiehellä kansallisissa tuomioistuimissa, mutta tämän lisäksi hän toimii EYn tuomioistuimen pääsihteerinä.
Førsteinstansdomstolen utnevner sin egen justissekretær, som, i likhet med Domstolens justissekretær, har oppgaver av både prosessuell og administrativ art.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittää oman kansliapäällikkönsä, jonka oikeudelliset ja hallinnolliset tehtävät ovat samat kuin EYn tuomioistuimen kansliapäällikön.
Førsteinstansdomstolen, rettsmøte i en avdeling
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin, jaoston istunto
Domstolen har, som et uavhengig og selvstendig organ, i tillegg til Domstolens kontor sin egen administrative infrastruktur med en personalavdeling, en finansavdeling, en forsknings- og dokumentasjonsavdeling, et bibliotek, en informasjonstjeneste og naturligvis en stor oversettelses- og tolketjeneste etter som Domstolen må arbeide på alle de offisielle språkene i Fellesskapet.
EYn tuomioistuimella, riippumattomana ja autonomisena toimielimenä on kansliansa ohessa oma hallinnollinen rakenteensa, johon kuuluu henkilöstöosasto, talousosasto, tutkimusja dokumentaatioyksikkö, kirjasto, tiedotuspalvelu ja tietenkin laaja käännös- ja tulkkauspalvelu, koska tuomioistuin käyttää kaikkia yhteisön virallisia kieliä työssään.
Førsteinstansdomstolen benytter seg av Domstolens apparat for å få dekket sine administrative behov.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin käyttää hallinnossaan EYn tuomioistuimen palveluja.
medlemsstat likevel ikke har rettet seg etter dommen, kan den fastsette en bot i form av et engangsbeløp eller som en løpende mulkt.
Tuomiovalta että kysymyksessä oleva jäsenvaltio ei ole noudattanut tuomioistuimen tuomiota, se voi määrätä valtion maksamaan kertasuorituksen tai toistuvan seuraamusmaksun.
Det er Domstolens oppgave å sikre at lov og rett respekteres ved tolkingen og anvendelsen av traktatene om opprettelse av De Europeiske Felles skap og rettsakter som er utferdiget av Rådet og Kommisjonen.
EYn tuomioistuin voi käsitellä valituksia, joissa haetaan muutosta, oikeus kysymyksen osalta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivallansa rajoissa tekemiin ratkaisuihin. suihin.
Prejudisielle avgjørelser
Ennakkoratkaisu
Domstolen har også kompetanse i en annen svært viktig type saker.
EYn tuomioistuin vastaa siitä, että lakia noudatetaan tulkittaessa ja sovellettaessa EYn perustamissopimuksia sekä neuvoston ja komission hyväksymiä säännöksiä.
For å kunne utføre denne oppgaven, er Domstolen tillagt omfattende kompetanse til å behandle forskjellige sakstyper og til å treffe prejudisielle avgjørelser.
EYn tuomioistuimella on myös toimivalta käsitellä asioita aivan toisenlaisessa mutta erittäin tärkeässä oikeudenkäyntimuodossa.
Selv om Domstolen er den øverste vokter av fellesskapsretten, er den ikke den eneste dømmende myndighet som anvender fellesskapsretten.
Jotta tuomioistuin voisi hoitaa tämän tehtävänsä, sillä on laaja toimivalta käsitellä erilaisia kanteita ja antaa ennakkoratkaisuja.
En medlemsstat, Rådet eller Kommisjonen kan anlegge sak ved Domstolen for å få hele eller deler av en fellesskapsrettslig rettsakt kjent ugyldig, mens fysiske eller juridiske personer kan anlegge sak for å kjent ugyldig vedtak som berører dem direkte og personlig.
Jäsenvaltio, neuvosto tai komissio voi pyytää EYn tuomioistuinta kumoamaan EYn lainsäädäntötoimenpiteen kokonaan tai osittain. Yksityiset voivat pyytää sellaisen toimenpiteen kumoamista, joka suoraan ja erikseen koskee heitä.
Domstolen kan på denne måten prøve rettmessigheten av fellesskapsorganenes beslutninger. Finner Domstolen at søksmålet er berettiget, kjennes den påklagede avgjørelse ugyldig.
Tuomioistuin voi siten tarkastaa EYn toimielinten toimenpiteiden laillisuuden.
Domstolene i hver av medlemsstatene er også fellesskapsdomstoler for såvidt som:
Jokaisen jäsenvaltion tuomioistuimet ovat myös yhteisön tuomioistuimia, koska
Domstolen kan videre prøve rettmessigheten av at et av fellesskapsorganene har utvist passivitet, og kan i tilfeile ilegge vedkommende organ en sanksjon.
EYn tuomioistuin voi myös tarkastaa, onko lainmukaista, että jokin EYn toimielimistä ei ole ryhtynyt tiettyihin toimenpiteisiin ja sanktioida näin todetun laiminlyönnin.
D de har kompetanse til å prøve den administrative gjennomføringen av fellesskapsretten som det i hovedsak er overlatt til medlemsstatene å forestå; og
D niillä on toimivalta tarkastaa EY-oikeuden hallinnollista toimeenpanoa, josta vastaavat pääasiallisesti jäsenvaltioiden viranomaiset, ja
Erstatningssaker
Vahingonkorvauskanne
D mange bestemmelser i traktatene og i den sekundære fellesskapsretten — forordninger, direktiver og beslutninger — skaper umiddelbart rettigheter for borgerne i medlemsstatene, som de nasjonale domstoler må
Kanteen voi nostaa — ja käytännössä miltei aina myös nostaa — komissio taikka myös toinen jäsenvaltio. Jos tuomioistuin toteaa laiminlyönnin, jäsenvaltion on viivytyksettä noudatettava velvoitetta.
I erstatningssaker, basert på ansvar utenfor kontrakt, treffer Domstolen avgjørelse om Fellesskapets ansvar for skade som er forvoldt av dets
D lukuisat määräykset perustamissopimuksissa ja EYn johdetussa lainsäädännössä — asetuksissa, direktiiveissä ja päätöksissä — antavat jäsenvaltioiden kansalaisille yksilöllisiä oikeuksia, joille kansallisten tuomioistuinten on annettava suojaa.
Sakene kan anlegges av Kommisjonen — hvilket i praksis nesten alltid er tilfelle — eller av en annen medlemsstat.
Jos komission nostaman uuden kanteen perusteella tuomioistuin toteaa,
Kommer Domstolen til at en forpliktelse ikke er oppfylt, må vedkommende medlemsstat uten opphold sørge for at forholdet blir rettet. Hvis Kommisjonen anlegger en ny sak og Domstolen finner at vedkommende beskytte.
Sopimussuhteen ulkopuolista vahingonkorvausta koskevan kanteen johdosta EYn tuomioistuin ratkaisee EYn vastuun sen toimielinten ja virkamiesten virantoimituksessa aiheuttamista vahingoista.
Regjeringene i medlemssta­tene oppnevner ved felles overenskomst de 13 dom­merne og de 6 generaladvo­katene for en periode på 6 år
Jäsenvaltioiden hallitukset nimittävät yhteisellä sopimuksella 13 tuomaria ja 6 julkisasiamiestä 6 vuoden toimikaudeksi avustavat
6 avdelinger, som hver består av 3 eller 5 dommere
6 jaostoa, joissa jokaisessa 3 tai 5 tuomaria
Dette systemet, som ikke innebærer noe hierarkisk forhold dem i mellom, har ført til et fruktbart samarbeid mellom Domstolen og de nasjonale domstolene.
• Jäsenvaltioiden kanteet toisiaan vastaan
Passivitetssaker (mot Rådet eller Kommisjonen)
• Laiminlyöntikanteet (kanteet neuvostoa tai komissiota vastaan)
Prejudisielle avgjørelser om tolkingen og gyldigheten av fellesskapsretten (etter anmodning fra nasjonale dom­stoler)
• Ennakkoratkaisut EY­oikeuden tulkinnasta ja pätevyydestä (kansallis­ten tuomioistuinten pyynnöstä)
Erstatningssaker mot fellesskapsorga­nene eller tjenestemenn
• Vahingonkorvauskanteet yhteisön toimielintä ja virkamiehiä vastaan
• Anker over avgjorelser av Forstein­stansdomstolen
• Valitukset ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioista
I saker som reiser fellesskapsrettslige spørsmål og hvor det er tvil om tol­kingen eller gyldigheten av felles­skapsretten, kan, og i visse tilfeller må, de nasjonale domstolene anmode Domstolen om en prejudi­siell avgjørelse av det aktuelle spørs­mål.
Asioissa, joissa joudutaan sovelta­maan EY­oikeutta ja joissa ¡Imenee epävarmuutta EY­oikeuden tulkin­nasta tai pätevyydestä, kansalliset tuomioistuimet voivat hakea, ja ovat joissakin tapauksissa velvollisia hake­maan, ennakkoratkaisua EYn tuo­mioistuimelta.
Førsteinstans­domstolen
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
Regjeringene i medlemssta­tene oppnevner ved felles overenskomst de 12 dom­merne for en periode på 6 år
Jäsenvaltioiden hallitukset nimittävät yhteisellä sopimuksella 12 tuomaria 6 vuoden toimikaudeksi o o π o noe ÜUUUUUL 5 jaostoa, joissa jokaise
Denne ordningen, hvis fordeler tyde­lig fremgår av de mange anmodninger som er fremsatt for Domstolen siden den ble etablert, sikrer at fellesskaps­retten blir tolket og anvendt likedan i hele Fellesskapet.
Järjestelmä, jonka hyödyllisyys käy ilmi EYn tuomioistuimelle esitettyjen kysymysten suuresta lukumäärästä, varmistaa sen, että EY­oikeutta tulki­taan ja sovelletaan yhtenäisesti koko yhteisön alueella.
Alle ugyldignetssaker, passivitetssa· ker og erstatningssaker anlagt a\ fysiske eller juridiske personen kon­kurransesaker og EKSF­saker; tvister mellom Fellesskapet og dets tjeneste­menn og andre ansatte
Kaikki luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden nostamat pätemät­tömyyskanteet. laiminlyöntikanteet ja vahingonkorvaus kanteet ; kilpailuasiat ja EHTY­asiat: riidat yhteisön ja san virkamiesten ja muun henkilökunnan välillä
Ordningen sikrer et permanent samarbeid mellom nasjonale domsto­ler og Domstolen, og viser tydelig at også de nasjonale domstoler er vok­tere av fellesskapsretten.
Menettely takaa jatkuvan yhteistyön kansallisten tuomioistuinten ja EYn tuomioistuimen välillä ja osoittaa sel­västi, että myös kansalliset tuomiois­tuimet ovat EY­oikeuden valvojia.
Rettferdighet (André Hambourg)
Oikeus (André Hambourg)
lignende problemstilling, eller et spørsmål som Domstolen allerede har truffet avgjørelse om.
Ennakkoratkaisu on myös se oikeudenkäyntimuoto, jolla jokainen Euroopan kansalainen voi hakea selvennystä häntä koskeviin EY-oikeuden sääntöihin.
Det er også gjennom prejudisielle avgjørelser at europeiske borgere kan oppnå en avklaring med hensyn til de fellesskapsrettslige regler som angar dem.
Vaikka tällaisen ennakkoratkaisun voi hakea ainoastaan kansallinen tuomioistuin, jolla yksin on valta päättää, onko näin asianmukaista tehdä, kaikki asianosaiset voivat ottaa osaa oikeudenkäyntiin EYn tuomioistuimessa.
Førsteinstansdomstolens kompetanse
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivalta
Førsteinstansdomstolen har for tiden kompetanse til å treffe avgjørelse i første instans i følgende typer saker:
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella on nykyisin toimivalta ensiasteena käsitellä seuraavat asiat:
Selv om det bare er nasjonale domstoler som kan forelegge slike saker for Domstolen, og som alene avgjør om det er grunn til å gjøre det, har alle sakens parter adgang til å delta i behandlingen for Domstolen.
Lopuksi on muistettava, että EY-oikeuden pääperiaatteista useat johtavat juurensa ennakkoratkaisuista, joskus vastauksista kysymyksiin, joita ovat esittäneet ensimmäisen asteen tuomioistuimet.
D ugyldighetssaker, passivitetssaker og erstatningssaker anlagt av fysiske eller juridiske personer;
D oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden nostamat pätemättömyyskanteet, laiminlyöntikanteet ja vahingonkorvauskanteet,
Endelig må det ikke glemmes at viktige prinsipper i fellesskapsretten er blitt fastlagt gjennom prejudisielle avgjørelser, noen ganger etter anmodning fra nasjonale domstoler i første instans.
Mitkä ovat EYn tuomioistuimen antaman ennakkoratkaisun oikeusvaikutukset? tukset?
D saker anlagt mot Kommisjonen i henhold til EKSF-traktaten av foretak eller sammenslutninger av foretak; og prejudisiell
D yritysten tai niiden yhteenliittymien EHTY-sopimuksen mukaiset kanteet komissiota vastaan, sekä ja
D tvister mellom Fellesskapet og dets tjenestemenn og øvrige ansatte.
D yhteisön ja sen virkamiesten muun henkilökunnan väliset riidat.
Traktaten om Den europeiske union vil i fremtiden åpne for at alle typer saker, unntatt saker om prejudisielle avgjørelser, kan overføres til Førsteinstansdomstolen ved beslutning av Radet.
Sopimus Euroopan unionista mahdollistaa kaikkien muiden asiaryhmien paitsi ennakkoratkaisuja koskevien pyyntöjen siirtämisen tulevaisuudessa neuvoston päätöksellä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle.
Domstolen treffer en avgjørelse om retten, det vil si at den avgjør hva den relevante fellesskapsretten går ut på.
EYn tuomioistuin antaa ratkaisun oikeusnormista eli lausuu, minkä sisältöinen kysymyksessä oleva EY-oikeuden normi on.
Den nasjonale domstolen som er adressat for avgjørelsen må anvende regelen slik den er tolket av Domstolen, uten å endre eller forvanske den, ved løsningen av den aktuelle tvist.
Kansallinen tuomioistuin, jolle ratkaisu on osoitettu, on velvollinen soveltamaan oikeus normia siinä vireillä olevaan riitaan sellaisena kuin EYn tuomioistuin on sen tulkinnut sitä muuttamatta tai siitä poikkeamatta.
Bevisopptak og rettsmøterapport
Oikeudenkäynti menettely ja heillä on molemmilla kuukausi aikaa sen tekemiseen.
Rettergangen ved Domstolen er basert på den som foregår ved de nasjonale domstoler.
Oikeudenkäynti EYn tuomioistuimessa perustuu kansallisiin oikeudenkäyntijärjestyksiin.
Uansett hva slags type sak det er tale om, er behandlingen inndelt i en skriftlig del og nesten alltid en muntlig del, som finner sted i åpent rettsmøte.
Asian luonteesta riippumatta oikeudenkäynnissä on aina kirjallinen vaihe ja miltei aina suullinen vaihe, joka on julkinen.
Imidlertid må det foretas en sondring mellom direkte søksmål og saker om prejudisielle avgjørelser.
On kuitenkin tehtävä ero tuomioistuimessa ajettujen kanteiden ja ennakkoratkaisua koskevien pyyntöjen välillä.
Innledningen av rettergangen
Oikeudenkäynnin aloittaminen
Søksmålet må reises for Domstolen ved en stevning som sendes til Domstolens kontor.
Oikeudenkäynti pannaan EYn tuomioistuimessa vireille kirjaamoon toimitetulla kirjallisella hakemuksella.