pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utslippene av karbondioksid fra husholdningssektoren var i 1997nær nivået for 1990. Økningen i antallet husholdninger ble i storgrad oppveid av bedret energieffektivitet og overgangen fra kull og olje til naturgass.
Kotitalouksien hiilidioksidipäästöjen taso oli v. 1997 lähes samakuin v. 1990 vaikka kotitalouksien määrä kasvoi, silläenergiatehokkuudessa tapahtuneet parannukset ja hiilen ja öljynkorvaaminen maakaasulla tasoittivat tilannetta.
Med unntak av industrien har ingen av de økonomiske sektorene i EU 'frikoplet' sin økonomiske/samfunnsmessige utvikling fra energiforbruket.
Vaikka henkilöliikenteenenergian hyötysuhde on teknisistä parannuksista johtuenjossain määrin lisääntynyt, tavarakuljetustenenergiatehokkuudessa ei mitään parannusta ole tapahtunut.
Selv omteknologiske framskritt har gitt en viss forbedring ienergieffektiviteten i persontransportsektoren, viserenergieffektiviteten i godstransportsektoren ingen tegn tilforbedring.
Viime vuosikymmenellä henkilöliikenteen määrä kasvoi samaavauhtia kuin talous kun taas tavarakuljetuksissa ylitettiintaloudellisen kasvun vauhti.
Svoveldioksidutslipp fra kraftproduksjon
Sähköntuotannon rikkidioksidipäästöt
: 1995forventet energiintensitet faktiske utslipp
: 1995arvioitu energiatehokkuus todelliset päästöt
Utslippene av karbondioksid fra transportsektoren fortsetter å økesom en konsekvens av sektorens kraftige vekst og et skifte til veiog lufttransport. Persontransporten er fortsatt dominert av bilen(75 % av totalt antall passasjerkilometer), men lufttrafikken er nåden raskest økende transportmåten.
Liikenteen nopean kasvun ja maantie- ja ilmakuljetuksiinsiirtymisen takia hiilidioksidipäästöt lisääntyvät edelleen.Henkilöliikenteessä auto on yhä pääasiallisin kulkuväline (75 %kaikista henkilökilometreistä), mutta lentoliikenne on nopeimminkasvava liikennemuoto.
Misforholdet mellom teknologiske forbedringer og faktiskenergieffektivitetsgevinst skyldes endrede transportvilkår(f.eks. tyngre og kraftigere kjøretøyer, lave passasjertall oglastfaktorer) og fortsatt vekst innenfor vei- og lufttransport påbekostning av jernbane og andre mindre miljøskadeligetransportmåter.
Ristiriita teknisten parannusten ja todellisenenergiatehokkuuden lisääntymisen välillä johtuukuljetusolosuhteiden muutoksista (esimerkiksi painavammat jateholtaan yhä voimakkaammat ajoneuvot, alhainen käyttö —ja kuormitusaste) ja jatkuvasta tie — ja ilmaliikenteen kasvustaraideliikenteen ja muiden vähemmän haitallistenliikennemuotojen kustannuksella.
Det er ennå ikke tegn til et skifte innen godstransporten fra vei tilbane (jernbanens andel gikk ned fra 10,4 % i 1991 til 8 % i 1999).Vei- og sjøtransport er fremdeles de viktigste godstransportmåtene, med andeler på hhv. 43 % og 42 % i tonnkilometer.
Vielä ei ole merkkejä siitä, että tavarakuljetukset siirtyisivätmaanteiltä raiteille (rautateiden osuus oli vuonna 1991 10,4 %,1999 se oli laskenut 8 %:iin). Maantieajot ja lyhyet merikuljetuksetovat käytetyimpiä tavarakuljetuksen muotoja.
Det bør imidlertid anføres at miljølovgivning som fokuserer påå redusere luftforurensende utslipp i transportsektoren, vedhjelp av standarder for drivstoffkvalitet og utslipp frakjøretøyer, har vært relativt vellykket.
Ympäristösäädökset, joiden tavoitteena on vähentääliikenteen ilmaa saastuttavia päästöjä polttoaineen laatuaparantamalla ja asettamalla ajoneuvoille päästönormit, ovatkuitenkin olleet verrattain tehokkaita.
Nedgangen i utslippeneav forsurende stoffer og ozonforløpere innebærer at disse faktisk er blitt 'frikoplet' fra transportveksten.
Happamoittavien jaotsonia muodostavien aineiden päästöjen väheneminen onosoitus siitä, että niiden yhteys on "kytketty irti" liikenteenkasvusta.
Utbredelse av katalysatorer
Katalysaattoreiden kapasiteetti
Utslipp av ozonforløpere (avstand til EU-mål i 1999)
Otsonia muodostavien aineiden päästöt
Romania Polen Den tsjekkiske republikk Ungarn Den slovakiske republikk
Romania Puola Tsekin tasavalta Unkari Slovakian tasavalta
Til tross for at både total energi og elektrisitet fra fornybare kilderøker, viser dagens trender at de ikke vil være nok til å oppfylle EUs veiledende mål for fornybare energikilder.
Jatkuvasta sekä kokonaisenergian että uusiutuvista energialähteistäsaatavan sähkön määrän kasvusta huolimatta uusiutuvienenergialähteiden osuus ei nykysuuntauksella saavuta EU:n asettamia alustavia tavoitteita.
Mens energiforsyningssektorens økonomiske og fysiskeresultat økte på 1990-tallet, gikk de forurensende utslippenetil luft ned, hovedsakelig takket være økt bruk avreduksjonsteknikker og overgangen fra kull til gass.
Nykyisellä vauhdilla tehtävät parannukseteivät kuitenkaan riitä torjumaan ennustetusta taloudellisestakasvusta ja erityisesti sähkönkulutuksen kasvusta aiheutuviaongelmia.
Disseforbedringene er imidlertid ikke store nok til å veie opp denforventede økonomiske veksten — særlig den forventedeøkningen i strømforbruket — eller til å nå utslippsmålene.
Myöskään päästöille asetettuja tavoitteita ei pystytätoteuttamaan.
Fornybare energikilder bidro med 14 % av EUs bruttoelektrisitetsforbruk i 1999.
Vuonna 1999 uusiutuvien energialähteiden osuus sähkönkokonaiskulutuksesta EU:ssa oli 14 %.
Med tanke på den forventedeøkningen i elektrisitetsforbruket fram til 2010 må økningen iforsyningen av kraft fra fornybare kilder omtrent dobles hvis EUs veiledende mål skal nås.
Sähkön kulutuksenkasvuennusteiden mukaan ekosähkön tuotannon tulisi vuoteen2010 mennessä suunnilleen kaksinkertaistua, jos halutaan päästä
Politikker og initiativer for å øke bruken av fornybar energi hargitt gode resultater i noen medlemsstater.
Uusiutuvan energian käytön lisäämiseen tähtäävä politiikka jasiihen liittyvät aloitteet ovat joissakin jäsenvaltioissa olleetonnistuneita.
Men ettersom dettotale strømforbruket har økt, var andelen fornybar energi iproduksjonen av elektrisk kraft nesten konstant på 1990-tallet.
Mutta koska sähkön kokonaiskulutus onkasvanut, uusiutuvan energian osuus sähköntuotannosta on1990-luvulla kuitenkin pysynyt lähes muuttumattomana.
Selv om andelen kraftvarmeproduksjon (CHP) ikraftproduksjonen steg fra 9 til nesten 11 % mellom 1994 og1998, er denne veksten ikke tilstrekkelig til å nå EUs veiledendemål om at 18 % av all kraftproduksjon innen 2010 skal skje i formav kraftvarmeproduksjon.
Vaikka sähkön ja lämmön yhteistuotannon osuussähköntuotannosta kasvoi 9 %:sta melkein 11 %:iin vuosina1994–1998, kasvulla ei saavuteta EU:n asettamaa alustavaatavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2010 mennessä 18 % sähkönkokonaistuotannosta tulisi saada sähkön ja lämmönyhteistuotannosta.
Totalt energiforbruk etter drivstoff
Energian kokonaiskulutus polttoaineittain
1 200 alle andre fornybare kilder
1 200 kaikki muut uusiutuvat energianlähteet
20 råolje og produkter av råolje
20 raakaöljy ja sen tuotteet
Rundt 3 % av EØS' areal dyrkes nå økologisk, og andelenøkologisk dyrket jord forventes å øke betydelig i framtiden.
Noin 3 % EEA:n alueesta on viljelty luonnonmukaisesti jaluonnonmukaisesti viljellyn maan kokonaispinta-alan ennustetaankasvavan selvästi tulevaisuudessa.
Utnyttelsen av vannressursene i Europa har vært relativt konstantde siste 20 årene.!
Vesivarojen hyväksikäyttö on viimeisten 20 vuoden aikana pysynytverrattain muuttumattomana Euroopassa.
Det har vært en viss forbedring når det gjeldermiljøeffektivitet i landbruket.
Maatalouden ekotehokkuudessa on havaittu pieniäparannuksia.
Bruken av energi og irrigasjonøkte på 1990-tallet i tråd med produktiviteten, men trendener nå mer eller mindre konstant.
1990-luvulla energiankäyttö ja keinokastelu onlisääntynyt tuottavuutta seuraten, vaikkakin kehitys on nykyäänjokseenkin muuttumaton.
Samtidig som det har vært enviss nedgang i bruken av kunstgjødsel og plantevernmidler,forblir nitratforurensning og eutrofiering alvorlige problemer.Utslippene av klimagasser, forsurende stoffer og forløpere tilbakkenært ozon har — med unntak av utslippene avammoniakk — gått ned.
Nitraattisaasteet ja rehevöityminenovat yhä vakavia huolenaiheita, vaikka keinolannoitteiden jatorjunta-aineiden käyttö on jossain määrin vähentynyt.Kasvihuonekaasujen päästöt, happamoittavat aineet jaalailmakehän otsonia muodostavat aineet ovat vähentyneetlukuun ottamatta ammoniakkipäästöjä.
Skogarealet øker i EU og søkerlandene.
Metsäalueet laajenevat sekä EU:ssa että jäsenyyttä hakeneissamaissa.
Fordelene ved nyplantingmå imidlertid vurderes opp mot de gevinster og tap av biologiskmangfold dette fører med seg.
Metsänistutuksen edut on kuitenkin arvioitavamonimuotoisuuden suhteen saavutettujen hyötyjen ja menetystentaustaa vastaan.#
Den forsegling av jorden som følger av byutvikling og utbyggingenav transportinfrastruktur fortsetter å øke raskere ennbefolkningsveksten.#
Kaupunkialueidenja liikenneinfrastruktuurin kehityksenseurauksena maanpinnan sulkeutuminen jatkuu väestön kasvuanopeammassa tahdissa.#
Det er visse indikasjoner på at total avfallsproduksjon, pga.redusert avfallsproduksjon fra gruvedrift, øker mindre enn BNP.
On olemassa viitteitä siitä, että jätteiden kokonaistuotanto onkasvamassa hitaammin kuin bruttokansantuote, mikä johtuukaivosjätteiden vähenemisestä.
Avfallsproduksjonen i industrien synes også åstabiliseres.
Teollisuusjätteiden tuotantonäyttää myös vakiintuvan.
Når det gjelder produksjonen av kommunalt avfall(rundt 14 % av alt avfall), har alle medlemsstatene i EU nådddet samme høye nivået, med enkelte små forskjeller som kanforklares med variasjoner i livsstil og forbruksmønster.
Yhdyskuntajätteiden syntymisenosalta (n. 14 % jätteiden kokonaistuotannosta) kaikki EU:njäsenvaltiot ovat saavuttaneet saman korkean jätetuotannontason vaikkakin on pieniä vivahde-eroja, jotka selittyväterilaisilla elämäntyyleillä ja kulutustottumuksilla.
Om lag 70 % av innsamlet kommunalt avfall kommer frahusholdningene, den totale mengden i EU steg fra 479 kg perperson i 1991 til 545 kg per person i 1999.
Noin 70 % kerätystä yhdyskuntajätteestä tulee kotitalouksista.Kerätyn yhdyskuntajätteen kokonaismäärä on noussut: vuonna1991 se oli henkeä kohti 479 kg ja vuonna 1999 vastaavasti 545 kg.
Emballasjemateriell på markedet
Markkinoille tuotu pakkausmateriaali
20 kg per innbygger200
Etelä-Eurooppa
Søkerland (6)
20 kg henkeä kohden200 jäsenyyttä hakevat maat (6)
Arealbeslag etter utvikling
Maan käytön kehitys
BNP – 1.000 mia. euro(1999 priser)
Bruttokansantuote Luonnonvarojen kokonaiskäyttö- 1.000 mrd. euro (1999 hinnoin) henkeä kohden (tons ?)
EU (14)Sverige
BelgiaItävaltaEU (14)
Totalt materialbehovper innbygger befolkningstetthet veinetttetthet
Yhdistynyt kuningaskunta väestöntiheystieverkoston tiheys
Integrasjon som mål
Ympäristökysymysten yhdentäminen
Stadig flere miljøavgiftssystemer innføres overalt i EU med siktepå å forbedre miljøkvaliteten på en effektiv måte og reduserebeskatningen av arbeid og andre produksjonsfaktorer.
Ympäristöverojärjestelmiä otetaan enenevässä määrin käyttöönkaikkialla EU:ssa. Niiden tarkoituksena on parantaa ympäristönlaatua tehokkaasti sekä vähentää työn ja muidentuotantotekijöiden verotaakkaa.
I henhold til artikkel 6 i Amsterdamtraktaten skal miljøhensynintegreres i den økonomiske politikken. Arbeidet går sakteframover.
Ympäristökysymysten liittäminen talouspolitiikkaan Amsterdamin sopimuksen 6 artiklan mukaisesti on edistynythitaasti.
Initiativer som ‘Cardiff-prosessen’, som tar sikte på åintegrere miljøhensyn i ulike sektorer, har potensial til åframskynde denne endringen.
‘Cardiffin prosessin’ kaltaiset aloitteet, joidentarkoituksena on liittää ympäristökysymykset eri sektoreihin,voivat nopeuttaa muutosta.
Energiprisene var generelt lave eller gikk ned mellom 1985 og2001, noe som gir lite insentiv til å redusere energiforbruket.
Vuosina 1985–2001 energiahinnat pysyivät alhaisina tai jopalaskivat, mikä ei juurikaan kannustanut energian kulutuksen vähentämiseen.
Takket være økte avgifter har prisen på drivstoff tilmotorkjøretøyer ikke gått under lavnivået i 2000, sammenlignetmed 1985.
Veronkorotukset ovat estäneet moottoripolttoaineiden hinnanlaskemisen vuoden 2000 alhaisen tason alle verrattuna vuoteen1985.
Integrasjonspolitikken tar primært sikte på å håndtere/svekkedrivkreftene bak miljøskadene snarere enn symptomene pådem. Integrasjon av bærekraftig utvikling og miljøhensyn isektorpolitikken kan fremmes gjennom et antall tiltak,herunder lover og forskrifter, fiskale tiltak, frivillige avtaler oginformasjon.
Tämän yhdentämisen ensisijaisena tarkoituksena on käsitellä jalieventää ympäristön pilaantumista aiheuttavia taustatekijöitäeikä niinkään ympäristön rappeutumisen oireita.Kestävän kehityksen ja ympäristökysymysten liittämistäpolitiikan eri aloille voidaan rohkaista erilaisin keinoin mukaanlukien lainsäädäntö ja asetukset, verotukselliset toimenpiteet,vapaaehtoiset sopimukset ja tiedotus.
I praksis synes en kombinasjon av slikevirkemidler og tiltak å bli brukt (den ‘rette blandingen’).
Käytännössäyhdistellään yleensä erilaisia keinoja (‘oikea sekoitussuhde’).
Inntekter
Ympäristö v er
1984 totaleskatteinntekterogtrygde- og tryg d e- er
1984 ympäristö v er indikaattorit koko n a isv er liike nt e e stä ka n n e tta va v er
Økologisk jord bruk i 2000
Luonnon m u ka in en maan v ilje ly
Island Hellas Irland Luxembourg Frankrike Portugal Nederland Spania Belgia Norge EØS-land (18) Tyskland Det forente kongeriket Finland Italia Danmark Østerrike Sverige Liechtenstein
Islanti Kreikka Irlanti Luxemburg Ranska Portugali Alankomaat Espanja Belgia Norja EEA (18) Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Suomi Italia Tanska Itävalta Ruotsi Liechtenstein
Andelen miljøavgifter av totale skatteinntekter ligger i enkeltemedlemsstater på mellom 5 og 10 % av totale skatteinntekter.
Joissakin jäsenvaltioissa ympäristöverojen osuuskokonaisverotuloista on 5–10 %.
Dette øker sakte overalt.
Luku on hitaasti kasvamassa kaikkialla.
Avgiftsdifferensiering på drivstoff er med hell tatt i bruk for åfremme bruken av renere drivstoff.
Polttoaineverotuksen porrastusta on käytetty menestykselläpuhtaampien polttoaineiden käytön edistämiseen.
Flere medlemsstater har begynt å innføre fiskale tiltak for åbedre miljøkvaliteten og redusere byrden av beskatning somfordreier økonomien.
Useat jäsenvaltiot ovat aloittaneet sellaisten verotuksellistentoimenpiteiden toteuttamisen, joiden tavoitteena onympäristön laadun parantaminen ja taloutta rasittavanvääristyneen verotuksen alentaminen.
Halvparten av medlemsstatene i EU harinnført karbondioksidavgifter, og mange nye avgiftssystemerer innført i annen halvdel av 1990-tallet.
Puolessa EU:njäsenmaista kerätään hiilidioksidiveroja ja 1990-luvun toisellapuoliskolla on kautta linjan otettu käyttöön monta uuttaverotusjärjestelmää.
Mye tyder på atmiljøavgifter er effektive, men det er en generell mangel påevalueringsstudier.
Ympäristöverojen tehokkuudesta onolemassa jonkinlaisia viitteitä, mutta yleisesti ottaentutkimuksia niiden toimivuudesta ei ole vielä tehty.
Den inflasjonskorrigerte gjennomsnittsprisen på drivstoff i EU vartidlig i 2002 lavere enn i første halvdel av 1980-tallet.
Vuonna 2002 tieliikenteessä käytetyn polttoaineen keskimääräineninflaatiokorjattu hinta oli EU:ssa alhaisempi kuin 1980-luvunensimmäisellä puoliskolla.
Dennetrenden oppmuntrer ikke drivstoffeffektiv kjøring.
Tämä suuntaus ei kannustapolttoainetta säästävään ajamiseen.
Det var innenfor denne sammenhengen at Det europeiske rådpå sitt møte i mars 2002 støttet Europakommisjonensintensjon om å framskynde arbeidet på et rammedirektiv omavgiftsbelegging av infrastruktur for å sikre at de uliketransportmåtene innen 2004 bedre reflekterer samfunnetsinfrastrukturkostnader.
Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2002 Barcelonassa pidetyssäkokouksessa ilmoitettiin Euroopan komission aikomuksestanopeuttaa infrastruktuurimaksuja koskevan puitedirektiivinvalmistelua, jotta eri liikennemuodot paremmin vastaisivatyhteiskunnalle aiheuttamiaan kustannuksia vuoteen 2004mennessä.
Rådet uttrykte også ønske om å få påplass et direktiv for å styrke og utvide bruken av miljøavgifterpå energiprodukter innen utgangen av 2002.
Neuvosto ilmoitti myös halukkuudestaan hyväksyädirektiivi ympäristöverotuksen lisäämisestä ja laajentamisestaenergiatuotteisiin vuoden 2002 loppuun mennessä.
Siden 1995 er økologiske avgiftsreformer (deler av skatte- ogavgiftsgrunnlaget overføres fra arbeid til miljø) under utvikling iflere medlemsstater.
Useissa jäsenvaltioissa on vuodesta 1995 ollut havaittavissamerkkejä ympäristöverotukseen liittyvistä uudistuksista eliverotuspohjan siirtämisestä työn verotuksestaympäristöverotukseen.
Reelle gjennomsnittspriser på drivstoff til motorkjøretøyer, EU
Moottoripolttoaineen reaalihinta
Per 1000 innbyggere500
1000 asukasta kohden500
Per 1000 innbyggere68
1000 asukasta kohden68
Selv om størrelsen på EUs fiskeflåte gikk ned i perioden1989–2000, både i antall fartøyer (–10 %), tonnasje (–6 %) ogkapasitet (–13 %), har reduksjonen ikke medført tilsvarendeforbedringer i status for fiskebestandene.
Vaikka EU:n kalastuslaivasto onkin vuosien 1989–2000 aikanasupistunut alusluvun (–10 %), tonniston (–6 %) ja tehon osalta(–13 %), se ei ole vastaavassa määrin vaikuttanut kalaston tilanparantumiseen.
De kommersielt viktigstefiskebestandene i europeiske farvann har status som ikke- bærekrafige.
Useimpien kaupallisesti tärkeiden Euroopanvesistöissä elävien kalakantojen tila on kestämätön.
Når det gjelder fiskeriene, gikk 60 % av midlene for perioden1994–99 under finansieringsordningen for flåteorientert støttetil tilpasning av flåten, og 40 % til modernisering.
Rahoitusvälinemäärärahoista laivakannan tukiohjelmaanvuosille 1994–1999 käytettiin 60% kalastuslaivastonrakennemuutoksiin ja 40 % sen uudistamiseen.
Ordningenhar medført en generell nedgang i EUs flåtekapasitet.
Tämä apu onjohtanut laivaston pienentymiseen kokonaisuudessaankinkoko EU:ssa.
I noenland har moderniseringen imidlertid ført til en reduksjon iflåtens totale kapasitet, samtidig med en liten økning itonnasjen.
Joissakin maissa uudistukset ovat kuitenkinjohtaneet laivaston kokonaistehon vähenemiseen samaanaikaan kuin tonnisto on vähän kasvanut.
Bestanden av nordsjøtorsk er overbeskattet i Nordsjøen ogtilstøtende havområder.
Pohjanmeren turska on liikakalastuksen kohteena sekä Pohjanmerellä että sitä ympäröivillä vesialueilla.
Beregninger viser at den voksne andelenav bestanden har vært under den kritiske grensen de siste 17årene og nådde et historisk lavmål i 2001.
Täysi-ikäisenkalakannan on arvioitu viimeisten 17 vuoden aikana eläneenkriittisen rajan alapuolella ja vuonna 2001 saavutettiin historianalhaisimmat luvut.
Sammen med framskrittene som er gjort innenfor teknologiog design, gjør dette at belastningen på fiskebestandene ikkeer redusert.
Lisäksi tekniset ja suunnitteluun liittyvät uudistukset ovatjohtaneet siihen, etteivät kalakantoihin kohdistuvat paineetole vähentyneet.
Antall produkter som har fått miljømerket EU-blomsten er lavt oghar så langt vært konsentrert til bare et par produktgrupper og et par medlemsstater.
EU: n ympäristömerkin saaneiden tuotteiden lukumäärä on pienija merkki on tähän mennessä annettu vain tietyille tuoteryhmilleja vain yksittäisissä jäsenvaltioissa.
Husholdningene blir ofte oversett i integrasjonspolitikken.Ettersom forbruksnivåene fortsetter å øke i takt meddisponibel inntekt, blir det stadig viktigere å hjelpeforbrukerne til å ta informerte valg.
Kotitaloudet jätetään usein huomioon ottamattayhdentymispolitiikassa. Kun kulutustaso jatkaa nousemistaannettotulojen kasvun myötä, on yhä tärkeämpää avustaakuluttajia tekemään harkittuja valintoja.
Miljømerking ogopplysningsarbeid (i form av f.eks. energisparekampanjer)øker, men betydningen av dem er likevel marginal.
Tuotteidenekomerkintä ja tiedottaminen (esim. energiansäästökampanjat)ovat lisääntymässä, mutta niiden merkitys on yhämarginaalinen.
I landene i Sør-Europa og i søkerlandene er barerundt halvparten av befolkningen tilknyttet behandlingsanlegg foravløpsvann, men også her er behandlingsnivået blitt bedre de siste
Käsitellyn jäteveden osuus on suuri Pohjois- ja Keski-Euroopanmaissa ja käsittelyn tasoa parannetaan jatkuvasti.
Store framskritt er gjort for å innføre miljøelementer i den felleslandbrukspolitikken (CAP) (f.eks. gjennom miljøtiltak ilandbruket).
Ympäristökysymysten sisällyttäminen yhteiseen maatalouspolitiikkaan on edennyt huomattavasti.
Men siden miljøbelastningene vedvarer, må detinnføres ytterligere landbruksreformer for å styrke de økonomiskeinsentivene for å få gårdbrukerne til å drive jorden på enbærekraftig måte.
Jatkuvat ympäristöpaineetvaativat kuitenkin yhteiseen maatalouspolitiikkaan lisää sellaisiauudistuksia, jotka parantaisivat maanviljelijöiden taloudellisiakannustimia maan hoitamiseen ympäristön kannalta kestävällätavalla.
Miljømerking — Antall tildelte EU-blomster
Ympäristömerkintä — myönnettyjen eurokukkien määrä
Sverige
Itävalta
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallistenjulkaisujen toimisto
Fyll ut skjemaet med BLOKKBOKSTAVER og send det til din lokale bokhandel eller til en avsalgsrepresentantene for EUs publikasjonskontor: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm.
Täyttäkää lomake ISOIN KIRJAIMIN ja lähettäkää se paikalliseen kirjakauppaan tai EU:njulkaisutoimiston myyntiedustajalle: http://eur-op.eu.int/general/en/s-ad.htm.
Telefon: _____________________________________ Underskrift:______________________
Puhelin: _____________________________________ Allekirjoitus: _____________________
2001 i korte trekk
Tiivistelmä vuodesta2001
Denne rapporten finnes på Internett: http://www.eea.eu.int
Tämän raportin sähköinen versio on internetissä osoittessa: http://eea.eu.int.
Tilgang til informasjonen fås gjennom Europa-serveren (http://europa.eu.int).
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujentoimisto, 2002
2001 i korte trekk
Tiivistelmä vuodesta 2001
Det europeiske miljøbyrå (EEA) har som mål å støtte en bærekraftig utvikling og bidra til å oppnå en signifikant, målbar forbedring av Europas miljø ved å levere rettidig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske beslutningstakere og allmennheten.
Euroopan ympäristökeskuksen (EYK, European Environment Agency, EEA) tarkoituksena on tukea kestävää kehitystä ja auttaa saavuttamaan merkittävää, mitattavissa olevaa Euroopan ympäristön paranemista. Tähän se pyrkii toimittamalla oikeaaikaista, kohdennettua, asiaan liittyvää ja luotettavaa tietoa päätöksentekijöille ja yleisölle.
Miljøbyrået arbeidet i 2001 videre på denne oppgaven ved å styrke sine årlige rapporteringsrutiner i tråd med den politiske utviklingen innen miljø og bærekraftig utvikling i Europa, ved å utgi en rekke rapporter om miljøspørsmål og ved å forbedre tilgangen til data og informasjon på byråets nettsted.
Vuonna 2001 EYK jatkoi tehtäviensä suorittamista vahvistamalla vuotuista raportointiaan Euroopan kehittyvän ympäristöpolitiikan ja kestävän kehityksen politiikan linjan mukaisesti. Se julkaisi monenlaisia raportteja ympäristöasioista ja paransi tietojen saantia verkkosivustollaan.
Byrået iverksatte også en rekke aktiviteter sammen med medlemslandene og andre partnere med sikte på å forbedre kvaliteten og øke rettidigheten på den informasjonen det leverer.
Jäsenvaltioiden ja muiden kumppaneidensa kanssa se teki myös edelleen yhteistyötä, jonka tavoitteena oli EYK:n tarjoaman tiedon laadun ja oikea-aikaisuuden parantaminen.
Samtidig forberedte byrået seg på utvidelsen til 31 medlemsland i 2002.
Samanaikaisesti EYK valmistautui laajentumiseen, jonka myötä sen jäsenvaltioiden lukumäärä on 31 vuonna 2002.
Dette innebar en gjennomgang av byråets generelle strategi og identifisering av tre prioriteringsområder for framtidige arbeidsprogrammer.
Tätä ajatellen se tarkisti yleistä strategiaansa ja valitsi kolme ensisijaista toimenpidettä ohjaamaan tulevia työohjelmia.
Byrået bygget også ut sin interne organisasjon, utviklet sine framgangsmåter og utvidet sitt arbeidsprogram.
Ympäristökeskus kehitti myös sisäistä organisaatiotaan ja menettelyitään ja laajensi työohjelmaansa.
Utvikling av en ramme for miljøpolitikk og bærekraftig utvikling i Den europeiske union
Euroopan unionin ympäristöpolitiikan ja kestävän kehityksen kehittyvät puitteet
På den europeiske arena var de viktigste hendelsene for byrået i 2001 Europakommisjonens forslag til et sjette handlingsprogram for miljø og påfølgende forhandlinger med Europaparlamentet og Rådet, samt lanseringen av EUs strategi for bærekraftig utvikling på toppmøtet i Gøteborg i juni.
Euroopassa tärkeimmät EYK:ta koskevat tapahtumat vuonna 2001 olivat Euroopan komission ehdotus kuudenneksi ympäristöohjelmaksi ja sitä seuraavat neuvottelut Euroopan parlamentissa ja neuvostossa sekä EU:n kestävän kehityksen strategian julkistaminen Göteborgin huippukokouksessa kesäkuussa.
2001 i korte trekk rammer for mange nøkkelaspekter ved miljø- og sektorpolitikken og informasjonsbehov i den forbindelse.
Tiivistelmä vuodesta 2001
Byrået har gjennom hele året søkt å yte veiledning om hvordan informasjonsbehovene ved disse initiativene kan integreres med den såkalte Cardiff-prosessen (sektorintegrasjon) til et sammenhengende hele (se figuren under).
Koko vuoden ajan EYK pyrki tarjoamaan opastusta siitä, miten näiden aloitteiden ja niin sanotun Cardiffin prosessin (sektorien integrointi) tietotarpeet voitaisiin sulauttaa yhdeksi kokonaisuudeksi (ks. jäljempänä oleva kuvio).
Samtidig har byrået arbeidet for å innrette sitt arbeid og sine resultater etter denne utviklingen, både når det gjelder innhold og synkronisering.
Samanaikaisesti se työskenteli mukauttaakseen oman työnsä ja tuloksensa tähän kehittyvään kokonaisuuteen sekä sisällön että ajoituksen osalta.
I november leverte byrået indikatorer og vurderinger til Kommisjonen som grunnlag for Kommisjonens rapport til toppmøtet i Barcelona på våren 2002.
Marraskuussa EYK toimitti komissiolle indikaattoreita ja arviointeja tukeakseen komission raportin laatimista Barcelonassa vuoden 2002 keväällä pidettävää huippukokousta varten.
Informasjonsaspektene ved strategien for en bærekraftig utvikling
Kestävän kehityksen strategiaan liittyvät tiedot
Strukturelle indikatorer
Rakenteelliset indikaattorit
Indikatorer forsektorintegrasjon
Alakohtaisen integroinnin indikaattorit
Strategi for bærekraftig utvikling økonomi miljø samfunn
Kestävän kehityksen strategia talous ympäristö sosiaaliasiat
Viktigste rapporter
Tärkeimmät raportit
Blant de viktigste rapportene var Miljøsignaler 2001 og TERM 2001, som begge tar for seg integrasjon av miljøhensyn i transportsektoren, og som kom som oppfølgere til indikatorrapportene året før.
Tärkeimpiä raportteja olivat kaikki aiheet kattava Ympäristösignaalit 2001 ja TERM 2001, joka koski ympäristöasioiden yhdentämistä liikennesektoriin. Molemmat raportit olivat jatkoa vuotta aiemmin samassa sarjassa julkaistuille ensimmäisille indikaattoriraporteille.
Andre større utgivelser omhandlet utslipp av klimagasser, bærekraftig vannbruk og ozonforurensning av luften.
Muut tärkeät julkaisut käsittelivät kasvihuonekaasupäästöjä, kestävää veden käyttöä ja otsonin aiheuttamaa ilman saastumista.
Byrået ga også ut en rapport innenfor et nytt arbeidsområde, nemlig gladmeldinger om fornybare energier.
Uutena toimintansa alueena EYK tuotti raportin, joka käsitteli uusiutuvien energiamuotojen käytön menestystarinoita.
En annen viktig milepæl var en rapport om Fellesskapets rapporteringsforpliktelser og nytten av informasjonen som framskaffes når det gjelder å evaluere effektiviteten ved miljøtiltak (REM-prosjektet).
Toinen tärkeä virstanpylväs oli raportti, joka koski yhteisön ilmoitusvelvoitteita ja sen tiedon hyödyllisyyttä, joka näistä tiedoista saadaan ympäristötoimenpiteiden tehokkuuden arviointiin (REM-hanke).
Endelig ferdigstilte Byrået en banebrytende rapport om bruken av (eller mangelen på bruk av) føre-var-prinsippet i løpet av det siste hundreåret.
EYK sai myös valmiiksi uraauurtavan raportin varovaisuusperiaatteen käytöstä (tai käyttämättä jättämisestä) viimeisten sadan vuoden aikana.
Det er interessant å merke seg at noen av byråets medlemsland kom med egne pressemeldinger der situasjonen nasjonalt ble satt inn i en europeisk sammenheng.
Oli kiinnostavaa, että jotkin jäsenvaltiot tuottivat kansallisesti lehdistötiedotteita, joissa niiden kansallinen tilanne esitettiin Euroopan tilanteen valossa.
Denne serien er i ferd med å bli den viktigste indikatorrapporten for overvåking av framdriften i forhold til det sjette handlingsprogrammet for miljø, miljøaspektet ved strategien for bærekraftig utvikling og sektorintegrasjonsprosessen.
Tämä sarja on kehittymässä tärkeimmäksi indikaattoreita koskevaksi raportiksi, jolla seurataan kuudennessa ympäristöohjelmassa saavutettua edistystä, kestävän kehityksen strategian ympäristöulottuvuutta sekä sektorien välisen yhdentymisen prosessia.
Sammen med sosiale og økonomiske indikatorer vil Miljøsignaler dermed gi en omfattende oversikt over framdriften innenfor bærekraftig utvikling.
Yhdessä taloudellisten ja sosiaalisten indikaattorien kanssa Ympäristösignaalit -raportti auttaa tarjoamaan kattavan kuvan kestävässä kehityksessä saavutetusta edistyksestä.
Denne rapporten, som er utarbeidet i samarbeid med Eurostat, Kommisjonens DG for energi og transport og DG
TERM 2001Tämä raportti, joka kehitettiin yhdessä Eurostatin sekä komission energian ja liikenteen pääosaston ja ympäristöasioiden pääosaston kanssa, julkaistiin syyskuussa
2001 i korte trekk for miljø, ble lansert i september umiddelbart i forkant av Kommisjonens hvitbok om bærekraftig transport og det uformelle felles transport- og miljøministermøtet under det belgiske formannskapet.
Tiivistelmä vuodesta 2001 välittömästi ennen komission valkoista kirjaa kestävästä liikenteestä sekä epävirallista liikenne- ja ympäristöasioita käsittelevää neuvoston kokousta, joka pidettiin Belgian ollessa puheenjohtajavaltiona.
Rapporten er knyttet opp mot Cardiff-prosessen for integrasjon av miljøhensyn i sektorpolitikken.
Se liittyy Cardiffin prosessiin, jossa ympäristöä koskevat huolenaiheet yhdennetään muiden sektorien politiikkaan.
Serien er blitt en uunnværlig del av gjennomgangen av transportpolitikken og en referansemodell for andre sektorer.
Tästä sarjasta on tullut oleellinen osa liikennepolitiikan tarkastelua ja viitemalli muita aloja varten.
Sammen med sine partnere utvikler nå byrået lignende mekanismer for andre viktige sektorer, f.eks. energi og landbruk.
EYK kehittelee nyt yhteistyökumppaneidensa kanssa samanlaisia mekanismeja muita aloja kuten esimerkiksi energiasektoria ja maataloutta varten.
Rapportering om effektiviteten ved miljøtiltak
Raportointi ympäristötoimenpiteiden tehokkuudesta
En viktig melding i det sjette handlingsprogrammet for miljø er behovet for å forbedre Fellesskapets rapporteringssystemer, blant annet for å sikre bedre evaluering av effektiviteten ved miljøtiltak.
Tärkeä kuudennen ympäristöohjelman sanoma on, että yhteisön raportointijärjestelmiä on parannettava, jotta voitaisiin esimerkiksi arvioida paremmin ympäristötoimenpiteiden tehokkuutta.
Ved å analysere nåværende behov og peke på nye måter å gjøre forbedringer på i framtiden utgjør den såkalte REM-rapporten, Rapportering om miljøtiltak: Er vi effektive?, et bidrag til denne prosessen.
Niin sanotussa REM-raportissa, Reporting on environmental measures: Are we being effective?, edistetään tätä prosessia analysoimalla nykyisiä vaatimuksia ja osoittamalla keinoja, joilla asiaintilaa voitaisiin tulevaisuudessa parantaa.
Denne rapporten ble utgitt tidlig i 2002 og er basert på casestudies utført av eksperter av 14 velkjente problemer, f.eks. asbest og beskyttelse av ozonlaget.
Tämä raportti, joka julkaistiin vuoden 2002 alussa, perustuu asiantuntijoiden laatimiin tapaustutkimuksiin 14 tunnetusta ongelmasta, joita ovat esimerkiksi asbesti ja otsonikerroksen suojelu.
Ekspertenes funn er satt opp i 12 'konklusjoner i etterpåklokskapens tegn' og fokuserer spesielt på hvordan bedre informasjon kunne bidratt til at vi unngikk noen av de verste problemene samfunnet står overfor.
Asiantuntijoiden havainnot tiivistettiin 12 “myöhäiseen opetukseen”, joissa keskityttiin erityisesti siihen, miten paremman informaation avulla voitaisiin välttää joitakin pahimmista yhteiskunnan kohtaamista ongelmista.
Byråets støtte/bidrag til Kommisjonens rapport om strategien for bærekraftig utvikling til toppmøtet i Barcelona er allerede nevnt.
Edellä on jo mainittu EYK:n tukikomission kestävän kehityksen strategiaa koskevalle raportille , joka on tarkoitettu Barcelonassa keväällä pidettävää huippukokousta varten.
7 bidrag til diskusjonene om biologisk mangfold (Sverige) og transport og miljø (Belgia).
7 keskusteluihin biologisesta monimuotoisuudesta (Ruotsi) sekä liikenteestä ja ympäristöstä (Belgia).
Til Europaparlamentet framla byrået dokumenter om direktivet om rensing av avløpsvann fra byområder og emballasjedirektivet, og ga målrettet støtte til parlamentets egne rapporter om disse sakene.
Euroopan parlamentille EYK toimitti aineistoa yhdyskuntajätevesien käsittelyn direktiivistä ja pakkausdirektiivistä tarjoten kohdennettua apua parlamentin omasta aloitteestaan laatimiin näitä asioita koskeviin raportteihin.
Dokumentet om avløpsvann fra byområder var også et bidrag til debatten om gjennomføringen av direktivet som miljøkommissær Margot Wallström arrangerte.
Yhdyskuntajätevesiä koskeva julkaisu oli myös puheenvuoro ympäristöasioista vastaavan komission jäsenen Margot Wallströmin järjestämään keskusteluun direktiivin täytäntöönpanosta.
Informasjonstilgang - media, nettsted og informasjonssenter
Tiedonsaanti — viestintävälineet, verkkosivusto ja tietokeskus
Byråets bruk av media til å kanalisere informasjon om miljøet og om seg selv til nøkkelbrukere og medlemmer av allmennheten fikk et kraftig løft da pressesjefen ble utpekt.
EYK:n kyky kanavoida ympäristöä ja keskusta itseään koskevaa tietoa tärkeimmille käyttäjille ja yleisölle viestintävälineiden kautta parani suuresti, kun keskukseen nimitettiin mediapäällikkö.
Elleve pressemeldinger ble sendt ut i løpet av året, de fleste på de 'store' europeiske språkene for å sikre størst mulig geografisk dekning.
Vuoden aikana annettiin yksitoista lehdistötiedotetta. Niistä useimmat olivat kaikilla “suurilla” EU-kielillä, jotta niiden maantieteellinen kattavuus paranisi.
Opprettelsen av et 'presserom' på nettstedet økte synbarheten og tilgjengeligheten til byråets kommunikasjon for media og andre interesserte personer.
Sijoittamalla verkkosivustolle “lehdistöhuone (press room)” lisättiin EYK:n tiedotteiden näkyvyyttä ja saatavuutta viestintävälineille ja muille kiinnostuneille.
Nettsted
Verkkosivusto
Bruken av byråets nettsted økte også i 2001 og styrket byråets rolle som den viktigste kanalen for spredning av Byråets rapporter og andre informasjonstjenester. Ny rekord på 2,7 millioner treff ble satt i oktober, mens høyeste antall treff pr. måned i 2000 var 2 millioner.
EYK:n verkkosivuston käyttö lisääntyi edelleen vuonna 2001, mikä vahvisti sen roolia keskuksen raporttien ja muiden tietopalvelujen tärkeimpänä levityskanavana.
Nettstedet ble betydelig forbedret i 2001 med innføringen av prosedyrer som sikrer at nye rapporter øyeblikkelig blir tilgjengelig, nye funksjoner for å gjøre nettstedet mer interessant og enklere å bruke, samt regelmessige oppdateringer, blant annet ved bruk av presserommet.
Verkkosivuston toimintaa parannettiin vuonna 2001 huomattavasti. Otettiin käyttöön menettelyjä sen varmistamiseksi, että uudet raportit ovat välittömästi saatavissa, luotiin uusia ominaisuuksia sivuston kiinnostavuuden ja helppokäyttöisyyden lisäämiseksi ja tehtiin säännöllisiä päivityksiä, esimerkiksi lehdistöhuonetta käyttämällä.
Informasjonssenter
Tietokeskus
Informasjonssenteret er ansvarlig for å behandle direkte informasjonsforespørsler fra publikum.
Tietokeskus vastaa yleisöltä tulleiden suorien tietopyyntöjen käsittelemisestä.
Det fikk mer enn 9000 henvendelser i 2001, en økning på 15 % i forhold til 2000.
Vuonna 2001 se sai yli 9 000 pyyntöä, mikä merkitsi 15 prosentin lisäystä vuoteen 2000 verrattuna.
Med bakgrunn i erfaringen fra informasjonssenteret ble det opprettet en side med 'Ofte stilte spørsmål' på nettstedet som en hjelp til dem som bruker informasjonen fra byrået.
Tietokeskuksen kokemusten pohjalta verkkosivustolle perustettiin usein esitettyjen kysymysten linkki “Frequently asked questions” keskuksen tietojen käyttäjien avuksi.
Støtteaktiviteter Målretting av datakrav og strømlinjeforming av dataflyt Informasjon fra Byrået er basert på bidrag fra mange kilder nasjonalt og internasjonalt.
EYK:n tarjoama tieto saadaan useista lähteistä kansalliselta ja kansainväliseltä tasolta.
Byrået, medlemslandene og andre partnere fortsatte å legge ned en betydelig innsats for å bedre kvaliteten og relevansen på informasjonen de mottar og strømlinjeforme dataflyten.
EYK, jäsenvaltiot ja muut yhteistyökumppanit näkivät edelleen paljon vaivaa parantaakseen keskuksen saaman tiedon laatua ja asiaankuuluvuutta sekä tehostaakseen tietovirtoja.
De nye europeiske emnesentrene (se neste del) fortsatte arbeidet med å utvikle kjernesett med policy-relevante indikatorer for sine respektive områder, og påbegynte arbeidet med å utvikle indikatorer for rapporteringsmekanismer for energi, landbruk og turisme tilsvarende Rapporteringsmekanismen for transport og miljø (TERM).
Uudet Euroopan aihekeskukset (ks. seuraava luku) jatkoivat ympäristöpolitiikan kannalta tärkeiden perusindikaattorien kehittämistä omalla alallaan. Aloitettiin myös indikaattorien kehittämistyö energiaa, maataloutta ja matkailua koskevia raportointimekanismeja varten, jotka ovat samanlaisia kuin liikenteen ja ympäristön raportointimekanismi (TERM).
REM-rapporten omtalt over, som er et annet eksempel på arbeidet som er gjort på dette området i 2001, vil også bidra til utviklingen av et mer effektivt og strømlinjeformet rapporteringssystem i framtiden.
REM-raportti, joka mainittiin aiemmin, on toinen esimerkki vuonna 2001 suoritetusta työstä tällä alalla. Se edistää osaltaan tehokkaamman ja järkiperäisemmän raportointijärjestelmän kehittämistä tulevaisuudessa.
Nye europeiske emnesentre
Uudet Euroopan aihekeskukset
De europeiske emnesentrene (ETC) er utpekt av byrået til å utføre bestemte oppgaver i arbeidsprogrammet.
EYK nimittää Euroopan aihekeskukset (European Topic Centre, ETC) suorittamaan tiettyjä työohjelmaan kuuluvia tehtäviä.
De fem nye emnesentrene som ble utpekt av styret i november 2000 og mars 2001, begynte arbeidet i 2001.
Johtokunnan marraskuussa 2000 ja maaliskuussa 2001 nimittämät viisi uutta aihekeskusta aloittivat työnsä vuonna 2001.
Alle emnesentrene er konsortier med et varierende antall partnerorganisasjoner fra minst åtte forskjellige medlemsland i Miljøbyrået, også nye medlemsland.
Kaikki aihekeskukset ovat yhteenliittymiä, joissa on vaihteleva määrä kumppaniorganisaatioita ainakin kahdeksasta EYK:n jäsenvaltiosta mukaan lukien uudet jäsenvaltiot.
De fem nye europeiske emnesentrene (ETC) —plassering av hovedorganisasjon og partnere
Euroopan viisi aihekeskusta —johtavan organisaation ja kumppaneiden kotimaat
Partnerei syv land
Kumppaneita seitsemässä maassa
Partnerei ni land
Kumppaneita yhdeksässä maassa
Utvikling av Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET)De nasjonale knutepunktene (NFP) og EIONET som helhet i medlemslandene og andre deltakerland kom med konkrete bidrag og fortsatte å spille en viktig rolle for utviklingen av Miljøbyråets data- og informasjonssystemer.
Ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seuranta verkoston (EIONET) kehittäminen Kansalliset koordinoivat tietokeskukset (national focal point, NFP) ja EIONET kokonaisuutena jäsenvaltioissa ja muissa osallistuvissa maissa olivat edelleen tärkeässä asemassa EYK:n tietojärjestelmien kehittämisessä ja konkreettisen panoksen tarjoamisessa.
Som det framgår av de periodiske rapportene fra Miljøbyrået om prioriterte datastrømmer, forbedrer nesten alle landene stadig sine resultater.
Melkein kaikki maat parantavat edelleen huomattavasti suoritustaan, kuten EYK:n tärkeimmistä tietovirroista säännöllisesti tuottamat raportit osoittavat.
En omfattende omlegging av de nasjonale emnesentrene i EIONET ble gjennomført i 2001, noe som førte til at støtten til Miljøbyråets og de nye emnesentrenes arbeid både ble styrket og mer målrettet.
Vuonna 2001 suoritettiin huomattava EIONETin kansallisten asiantuntijalaitosten (national reference centre, NRC) uudelleenjärjestely. Näin vahvistettiin ja kohdennettiin tukea EYK:n ja uusien aihekeskusten työlle.
Samarbeid med partnere Byrået fortsatte sitt nære samarbeid med partnere både innenfor og utenfor Fellesskapet - Kommisjonens tjenester, herunder Eurostat, Det felles forskningssenter (JRC), Phareprogrammet, Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), De forente nasjoners miljøprogram (UNEP), Verdens helseorganisasjon (WHO) og De forente nasjoners økonomiske kommisjon for Europa (UNECE).
Yhteistyö kumppaneiden kanssa EYK työskenteli edelleen tiiviisti kumppaneidensa kanssa niin EU:n puitteissa kuin sen ulkopuolellakin. Näitä kumppaneita olivat komission yksiköt mukaan lukien Eurostat ja yhteinen tutkimuskeskus, Phare-ohjelma, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), YK:n ympäristöohjelma (UNEP), Maailman terveysjärjestö (WHO) ja YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE).
2001 i korte trekk toppmøtet om bærekraftig utvikling.
Tiivistelmä vuodesta 2001 raportit Ympäristösignaalit 2001 ja TERM 2001 sekä osallistuminen komission kestävää kehitystä koskevaa kevään huippukokousta varten tekemän raportin laatimiseen.
På mange områder ble det tatt initiativ til - eller fortsatt arbeidet med - å forberede større begivenheter eller publikasjoner i de kommende årene (f.eks.
Valmisteleva työ aloitettiin tai sitä jatkettiin lähivuosien huomattavia tapahtumia tai julkaisuja varten monilla alueilla.
UNEPs tredje globale miljøutsikter (GEO-3) , Kievrapporten for den felleseuropeiske konferansen 'Miljø for Europa' i Kiev i 2003, Ministerkonferansen om miljøet i de europeiske middelhavslandene i 2002, og den felles ministerkonferansen om miljø og helse i 2004).
Tällaisia ovat esimerkiksi UNEP:n kolmas maailmanlaajuinen ympäristökatsaus (GEO-3), Kiovan raportti yleiseurooppalaista Kiovassa vuonna 2003 pidettävää “Environment for Europe” -konferenssia varten, vuoden 2002 Välimeren maiden ympäristöministerien konferenssi ja ympäristö- ja terveysministerien yhteinen konferenssi vuonna 2004.Keskuksen kehittäminen Strategia Vuonna 2000 tehdyn suoriutumisarvioinnin tulosten valossa EYK tarkisti strategiaansa vuoden 2001 alussa tarkoituksena kehittää keskusta raporttien tuottajasta tiedon tarjoajaksi, jolla on kolme pääasiallista toimintalinjaa:
Strategien og utviklingen i den forbindelse for å strømlinjeforme rapporteringen ble behandlet på et styreseminar i november.
Laajentuminen Yksitoista Keski- ja Itä-Euroopan sekä Välimeren maata ratifioivat sopimukset keskukseen liittymisestä vuonna 2001,
Utvidelse Elleve land i Sentral- og Øst-Europa og middelhavsområdet ratifiserte avtalene om tiltredelse til byrået i 2001, slik at byrået pr.
EYK:n jäsenet vuoden 2001 lopussa
Medlemmer i Det europeiske miljøbyrå ved utgangen av 2001
EYK:n laajentumisesta on hyötyä uusille jäsenvaltioille siten,
Utvidelsen av Det europeiske miljøbyrå vil være til gode både for de nye medlemmene, i form av lettere implementering av EUs miljølovgivning og kapasitetsbygging, og for EU, ved at den felleseuropeiske rapporteringen blir mer omfattende og bedre gjenspeiler de store miljøsakene i Europa.
EYK:n jäseniksi ehdolla olevat että EU:n ympäristölainsäädännön toteuttaminen ja kapasiteetin luominen on niille vähemmän rasittavaa. EU hyötyy laajentumisesta siten, että raportoinnista tulee kattavampaa ja koko Euroopan käsittävää ja se koskee kaikkia Euroopan tärkeimpiä ympäristökysymyksiä.
Omorganisering I lys av evalueringen og med sikte på utvidelsen ble byrået omorganisert og delt inn i fem programgrupper.
Uudelleenorganisointi Arvioinnin seurauksena ja laajentumista ajatellen keskus organisoitiin uudelleen viideksi ohjelmaryhmäksi.
I tillegg blir flere tverrfaglige grupper etablert for å arbeide med horisontale oppgaver i byrået.
Lisäksi ollaan perustamassa joitakin poikkialaisia ryhmiä, joiden on määrä toimia horisontaalisissa tehtävissä keskuksessa.
Se organisasjonskartet.
Ks. organisaatiokaavio.
Rapporterings- og nettverkssamordning
Tietotekniikkaja -palvelut
Informasjonsteknologi og -tjenester
Raportoinnin ja verkostoitumi koordinointise
Strategisk utvikling og internasjonalt samarbeid
Strateginen kehittäminen ja kansainvälinen yhteistyö
Tverrfaglige grupper ifm. europeiske emnesentre, signalrapporter osv.
Poikkialaiset ryhmät, jotka käsittelevät aihekeskuksia, ympäristösignaali-raportteja ym.
Programansvarlig: Jef Maes
Ohjelmapäällikkö: Jef Maes
Programansvarlig: Gordon McInnes
Ohjelmapäällikkö: Gordon McInnes
Programansvarlig: David Stanners
Ohjelmapäällikkö: Sigfús Bjarnason
Programansvarlig: Sigfús Bjarnason
Ohjelmapäällikkö: David Stanners
Programansvarlig: Niels Thyssen
Ohjelmapäällikkö: Niels Thyssen
Ressurser I løpet av 2001 fikk byrået en betydelig økning på ressurssiden, med inntekter som totalt beløp seg til EUR 21,7 millioner, eller EUR 3,1 millioner (16,7 %) mer enn i 2000.
Resurssit Vuonna 2001 keskuksen resurssit lisääntyivät huomattavasti: tulot olivat yhteensä 21,7 miljoonaa euroa eli 3,1 miljoonaa euroa (16,7 %) enemmän kuin vuonna 2000.
Økningen skyldes hovedsakelig en økning i grunnbudsjettet på EUR 1 million og tilleggsinntekter fra bestemte prosjekter:
Tämä kasvu johtui pääasiassa yhden miljoonan euron lisäyksestä varsinaiseen talousarvioon sekä lisätuloista, joita saatiin erityishankkeisiin:
Som i tidligere år var betydelige beløp utenfor byråets budsjett avsatt til bestemte prosjekter med tilknytning til byråets arbeid.
Kuten aikaisempinakin vuosina, huomattavasti varoja keskuksen talousarvion ulkopuolelta osoitettiin erityishankkeisiin, jotka liittyivät keskuksen työhön.
Byrået fikk på denne måten støtte med EUR 1,8 millioner fra DG for næringslivs program for 'datautveksling mellom administrasjoner' (IDA) til elektronisk EIONET-arbeid.
Tällä tavoin keskuksen työtä tuettiin 1,8 miljoonalla eurolla yritystoiminnan pääosaston hallintojen välisen tietojenvaihdon ohjelmasta (IDA) elektronista EIONETia varten.
En stor del av driftsbudsjettet går med til samfinansieringen av de europeiske emnesentrene.
Huomattava osa toimintabudjetista käytetään Euroopan aihekeskusten yhteisrahoitukseen.
I 2001 gikk hele 51 % av de samlede driftskostnadene til emnesentrene.
Vuonna 2001 aihekeskuksille menevä osa oli 51 %.
Denne andelen har vært ganske stabil i hele byråets levetid.
Tämä määrä on ollut jokseenkin vakaa EYK:n koko olemassaolon ajan.
Nøkkeltall for budsjett- og personalressurser er gitt i vedlegg til denne rapporten.
Tärkeimmät talousarvio- ja henkilöstövaroja koskevat luvut esitetään tämän raportin liitteessä.
Vedlegg: Nøkkeltall for budsjett- og personalressurser
Liite: Tärkeimmät talousarviota ja henkilöstöä koskevat luvut
Diverse inntekter
Sekalaiset tulot
Utgifter (U), 1998-2991, og budsjett (B), 2001 og 2002
Menot (E) 1998–2000 ja talousarvio (B), 2001 ja 2002
Personal og administrasjon(kap. 1 og 2)
Henkilöstö ja hallinto(osastot 1 ja 2)
Driftskostnader (kapittel 3: Budsjett) og tilhørende personalressurser (månedsverk) for 2000-2002 etter programområde og prosjektgruppe.
Toimintamenot (osasto 3 — talousarvio) ja niihin liittyvät henkilöstömäärärahat (henkilöstö/kuukausi) vuosille 2000–02 ohjelma-alueittain
Emnedatabaser ograpportering
Aihetietokannat jaraportointi
Periodisk rapportering
Säännöllinen raportointi
Støtte tilrapporteringssystem
Raportointijärjestelmäntuki
Tjeneste- ognettverksinfrastruktur
Palvelujen ja verkoninfrastruktuuri
Én uke representerer fem dagers arbeid direkte på prosjekter.
Yksi viikko kattaa viisi päivää, joina on suoraan työskennelty hankkeiden parissa.
Generelle aktiviteter (generelle møter, korrespondanse o.l.) som tidligere inngikk i indirekte kostnader, føres nå separat.
Yleinen toiminta (yleiset kokoukset ja kirjeenvaihto ym.), joka sisältyi aikaisemmin yleiskustannuksiin, on nyt merkitty erikseen.
Totalt antall ukesverk er basert på anslag over hvor mange ledige og nye stillinger som vil bli besatt i løpet av året.
Henkilötyöviikkojen kokonaismäärä perustuu arvioihin avointen tointen ja uusien tointen täyttämisestä vuoden aikana.
En viss usikkerhetsmargin må forventes.
Luvuissa voidaan odottaa olevan jonkin verran epävarmuutta.
Bemerk at for 2001 representerer én måned tre arbeidsuker direkte på prosjekter og om lag 6 dagers indirekte kostnader (generelle møter, korrespondanse o.l.)
Vuoden 2001 osalta on syytä huomata, että yksi kuukausi kattaa kolme suoraan hankkeiden parissa työskenneltyä viikkoa ja noin kuusi päivää yleisluontoista työtä varten (yleiset kokoukset, kirjeenvaihto ym.).
Antall medarbeidere, 1996-2001 (desember), etter kategori
Henkilöstömäärän kehitys 1996–2001 (joulukuu) ura-alueen mukaan
D (servicemedarbeidere)
D (palveluhenkilöstö)