pere/sami_parallel huggingface dataset:
En annen type tiltak går på jevnaldrende, selvhjelpsgrupperog alternativer til narkotikabruk, som f.eks. informasjon ogpsykososial støtte, samt engasjement i kulturelle ellersportslige aktiviteter (f.eks. sommerleire i Hellas).
Paikalla annettavilla neuvontapalveluilla ja pillereidentestauksella reiveissä pystytään – komission rahoittamantuoreen tutkimuksen mukaan – tehokkaasti tavoittamaan nenuoret, jotka käyttävät huumeita säännöllisesti mutta eivätpidä itseään huumeidenkäyttäjinä eivätkä ottaisi yhteyttävarsinaisiin huumetukipalveluihin. Tutkimuksessa havaittiinmyös, että pillereiden testaus ei ole pidättyvyyteensuuntautuvien ehkäisytoimien vastaista.
Spaniahar i noen år hatt alternative fritidsopplegg tilgjengelig overhele landet.
(182) Itävallassa ja Espanjassa näitä palveluja on nyt laajennettu, kun taas Alankomaissa ne rajoittuvat palveluihin, joiden menetelmientarkkuus on suuri.
Det blir stadig klarere hvilke potensielle skadevirkningeralkohol eller narkotika har på livet til en liten, mensignifikant andel av ungdomsbefolkningen.
Muita toimenpiteitä ovat vertaisryhmät, oma-apuryhmät jahuumeidenkäytön vaihtoehdot, kuten tiedotus japsykososiaalinen tuki sekä osallistuminen kulttuuri- taiurheilutapahtumiin (esimerkiksi kesäleireille Kreikassa).Espanjassa on jo joitakin vuosia ollut vaihtoehtoisia vapaaajanohjelmia koko maassa.
En viktigmålgruppe for mer effektive tiltak er sårbare grupper ungemennesker som bruker alkohol og eksperimenterer mednarkotika for rekreasjonsformål, og som ikke er klar over,eller i stand til å kontrollere, de risikoene som er knyttet tilderes bruksmønster (overdoser, ulykker, kriminalitet, vold,tap av studie-/arbeidsevne, seksuelt overførte infeksjonerog mer langsiktige helseskader på lever/hjerne, osv.)
Alkoholin- ja huumeidenkäytön aiheuttamat mahdollisethaitat pienen mutta merkittävän nuorisoryhmän elämässätunnustetaan yhä paremmin.
(Boyset al., 1999; Parker og Egginton, 2002).
Toimenpiteitä tehostetaanetenkin heikossa asemassa olevissa nuorisoryhmissä, joissanuoret hauskaa pitääkseen juovat alkoholia ja kokeilevathuumeita tiedostamatta tai pystymättä hallitsemaanhuumausaineiden käyttötapoihin liittyviä riskejä (kutenyliannostus, tapaturmat, rikollinen käyttäytyminen,väkivalta, oppimis- tai työkyvyn menetys, sukupuoliteitseleviävät tartunnat ja maksan/aivojen pitkäaikaisetterveyshaitat) (Boys et al., 1999; Parker ja Egginton,2002).
Bekymringen overendrede mønstre for alkohol- og narkotikabruk forrekreasjonsformål øker stadig i EU, og særlig overhelserisikoene for kvinner.
Huoli alkoholin ja huumeiden viihdekäytönmuuttumisesta ja etenkin naisten terveysriskeistä kasvaa EU:ssa.
Rekreasjonssteder som barer,diskoteker, sportsklubber og ungdomsklubber synes å væreegnede steder for forebyggende arbeid ettersom degaranterer kontakt med et stort antall unge, hvorav mangebruker narkotika eller står i fare for å gjøre det (177). Det eret presserende behov for metodedokumentasjon og grundigevaluering av tiltakene i slike miljøer.
Ajanvietetilat, kuten baarit, diskot, urheiluseurat januorisoseurat, näyttäisivät olevan sopivia ympäristöjäehkäisevään huumetyöhön, sillä niissä kokoontuu suurijoukko nuoria, joista monet käyttävät tai ovat vaarassaryhtyä käyttämään huumeita. (177) On välttämätöntädokumentoida menetelmiä ja arvioida perusteellisestitoimenpiteitä tässä ympäristössä.
Norge, Sverige og Danmark har ’Natteravnene’, som ergrupper av frivillige voksne som i helgene om kvelden ognatten patruljerer sentrumsgatene. Målet er å være synligeog tilgjengelige for de unge.
Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa on vapaaehtoisia aikuisia,jotka partioivat keskustan kaduilla viikonloppuiltaisin ja -öisin (”night ravens”).
Tanken er at nettopp det at deer til stede, vil redusere sannsynligheten for vold og skade.
Heidän paikallaolonsa on tarkoitusvähentää väkivallan ja häiriöiden todennäköisyyttä.
I 2001 gjennomførte minst 30 % av ’departementene’ i Frankrike forebyggende tiltak eller tilbød førstehjelp pådanse-tilstelninger.
Ranskassa 30 prosentissa departementeista toteutettiinvuonna 2001 ehkäiseviä toimenpiteitä tai annettiinensiapua tanssitapahtumissa.
I et helsedistrikt i Irland har ‘The sound decisions’-prosjektet (178
Vähäosaisilla alueilla asuvat nuoret henkilökunta ja asiakkaat. (178
I Sverige har Narkotikakommisionen gjennomgåttforskningsmaterialet omkring forebyggende tiltak(Narkotikakommissionen, 2000).
) Luxemburgissa huumetyöstä vastaavilla virastoilla ei ole laillisia oikeuksia toimenpiteisiinyökerhoissa.
I Nederland organiseres det opplæring i førstehjelp inarkotikarelaterte situasjoner for ledere/trenere i ulikefritidsmiljøer.
Alankomaissa järjestetään kouluttajien koulutuskursseja,joissa opetetaan ensiaputaitoja viihdeympäristöissätapahtuvien huumevälikohtausten varalta.
Det nederlandske ‘Going out and drugs’-initiativet omfattertiltak rettet mot ulike miljøer utenom skolen, hvor ungdombruker narkotika, som ’coffee shops’, diskoteker, fester ogklubber, samt på store musikkarrangementer.
Ruotsissa huumausainekomitea on tehnytkirjallisuuskatsauksen ennaltaehkäiseviä toimenpiteitäkoskevista tutkimuksista (Narkotikakommissionen, 2000),jossa todetaan, että tarvitaan kolmenlaisia aloitteita:köyhimmille suunnattuja erityisaloitteita, kansanterveyttäparantavia yleisiä aloitteita sekä sellaisia aloitteita, joillaautetaan heikossa asemassa olevia perheitä.
Mange prosjekter retter seg mot narkotikabrukere innenmusikkmiljøet med sikte på å redusere risikoen for å brukelovlige eller ulovlige rusmidler.
Irlanti, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ainoatjäsenvaltiot, jotka määrittävät erityisalueita ja pyrkivätkehittämään niille erityisohjelmia.
Irland, Portugal og Storbritannia er de enestemedlemsstatene som identifiserer bestemte områder medsikte på å igangsette spesialprogrammer i disse områdene.I Irland har ’Young People’s Facilities and Services Fund’(YPFSF) som mål å trekke unge mennesker ‘i faresonen’ fradisse svakere stilte områdene inn i tilbud og aktiviteter somleder dem bort fra farene ved misbruk av rusmiddel.
Alankomaiden ”Going out and drugs” -aloitteeseen kuuluutoimenpiteitä erilaisissa koulun ulkopuolisissa ympäristöissä,joissa nuoret käyttävät huumeita, kuten kahviloissa,diskoissa, juhlissa ja klubeilla sekä paikoissa, joissajärjestetään suuria musiikkitapahtumia.
(177)Figur 54 OL: Målgrupper for forebygging i fritidsmiljøer (nettutgaven).(178)Se http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=356. (179) Se http://www.emcdda.eu.int/responses/infosites.shtml.(180)Se http://eddra.emcdda.eu.int:8008/FurtherReading/eddra_party_settings.pdf.
(177)Kaavio 54 OL: Kohderyhmien parissa tehtävä ehkäisevä huumetyö vapaa-ajan ympäristössä (verkkoversio).(178)Ks. http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=356. (179) Ks. http://www.emcdda.eu.int/responses/infosites.shtml.(180)Ks. http://eddra.emcdda.eu.int:8008/FurtherReading/eddra_party_settings.pdf.
(181) Tabell 16 OL: Viktigste kvantitative parametre for forebyggende tiltak i fritidsmiljøer; tabell 17 OL: Feltarbeid/forebygging i fritidsmiljøer; og tabell 18 OL:Oversikt over politikk og rammer for feltarbeid/forebygging i fritidsmiljøer (nettutgaven).
(181) Taulukko 16 OL: Vapaa-ajan ympäristössä tehtävän ehkäisevän huumetyön tärkeimmät määrälliset parametrit; taulukko 17 OL: Kenttätyö / ehkäiseväntyön hankkeet vapaa-ajan ympäristössä; ja taulukko 18 OL: Yleiskatsaus vapaa-ajan ympäristössä toteutettavan kenttätyön / ehkäisevän huumetyön hankkeiden toimintalinjoihin ja puitteisiin (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge et direkte samarbeid med ungdomsdomstolene og andrekompetente aktører innen rettshåndhevelse.
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
FRED-prosjektet i Tyskland har som siktemål å tilby tidligintervensjon for førstegangsregistrerte narkotikabrukere (
Saksan FRED-hankkeen tavoitteena on puuttua varhain aloitteleviin huumeidenkäyttäjiin. (185) Suomen lainvalvontahankkeissa noudatetaan samoja periaatteita.
Finske prosjekter innen rettshåndhevelse opererer etter desamme prinsippene.
HAZ-alueet (Health Action Zone) ovatmonen viraston kumppanuuksia, jotka sijaitsevat Englanninvähäosaisimmilla alueilla.
Unge med behov for behandlingstjenester utjevne helsemessige ulikheter gjennom moderniseringsprogrammer for helse- og sosialomsorgen samt å dekke etvidt spekter av sårbare unge mennesker som man tror kanvære i faresonen for narkotikamisbruk (130 prosjekter ogtiltak i 26 HAZer). ’Connexions’ er en britisk støtte- ogrådgivingstjeneste for unge i alderen 13–19, somidentifiserer unge mennesker i faresonen og henviser demtil spesialiserte narkotikatjenester.
Niiden tavoitteena on puuttuaterveyden epätasa-arvoon terveyden- ja sosiaalihuollonuudenaikaistamisohjelmissa, jotka kattavat laajasti heikossaasemassa olevia ja mahdollisesti riskiryhmään kuuluvianuoria (130 hanketta ja aloitetta 26 HAZ-alueella).Connexions on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva13–19-vuotiaiden nuorten tuki- ja neuvontapalvelu, jossayksilöidään riskiryhmään kuuluvat nuoret ja ohjataan heitähuumehoitopalveluihin.
I 2002 var 27 partnerskap i drift, og ytterligere 20 er forventet åkomme i gang i 2003.
Vuonna 2002 oli olemassa27kumppanuutta, ja vuoteen 2003 mennessä on tarkoitusperustaa vielä 20 kumppanuutta.
I Storbritannia gjennomførte alle ’Drug Action Teams’ (DAT)i 2001 en vurdering av unge menneskers behov, og skalplanlegge tjenester for unge mennesker på grunnlag av’Young People Substance Misuses Plans’ (YPSMPS), fraallmenne forebyggende tjenester til behandlingstjenester forrusmiddelmisbruk, alt basert på lokale behov.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaikki Drug Action Teams-yksiköt tekivät arvion vuonna 2001 nuorten tarpeista, janiitä edellytetään suunnittelemaan (Young People Substance Misuses Plans, YPSMPS) paikallisten tarpeiden perusteellapalveluita nuorille aina yleisestä huumausaineidenehkäisemisestä niiden väärinkäytön hoitopalveluihin.
I Østerrike arbeider mobile sentre, med unge mennesker pågaten som målgruppe, i nært samarbeid med andrerelevante hjelpeorganisasjoner, for på et tidlig stadium åyte assistanse til ungdom og unge voksne brukere.
Huumehoitopalvelujen tarve on merkittävä indikaattorihuumeriippuvuudesta ja suuresta hädästä. Vuonna 2001alle 19-vuotiaiden nuorten osuus erikoistuneenhuumehoidon tarpeesta EU:ssa oli alle 10 prosenttia.Ylipuolet hoitoa saaneista nuorista käytti päähuumeenaankannabista.
Det erforventet at den geografiske dekningen for disse sentrene vil bli utvidet i framtiden (183
kattavuutta on tarkoitus laajentaa tulevaisuudessa. (183
Nesten enfiredel ble behandlet for opiatproblemer, og resten var liktfordelt på behandling for bruk av kokain og andrestimulerende stoffer. Der er imidlertid nasjonale variasjoner– f.eks. behandler Irland en større andel unge enn noeannet land i EU.
Vastaavasti Irlannissa on yksialueellinen terveysneuvontakahvila, jonka tavoitteena ontarjota nuorille sekä ehkäisevää huumetyötä että suoriaterveyspalveluja.
I Finland tilbyr Walkers ungdomskafeer (184) tidlig intervensjon.Tilbudet finnes nå på 24 steder.
Joissakin maissa on kehitetty erikoistuneita hoitopalveluita.Esimerkiksi Alankomaissa on pienimuotoinen klinikka13–18-vuotiaille.
Frivillige voksne som har fåttspesialopplæring spiller, med støtte fra profesjonelleungdomsarbeidere, en viktig rolle.
Suomessa korostetaan jatkuvaa jaintensiivistä psykososiaalista hoitoa ja tarvittavaalaitoshoitoa.
Det er gjort en innsats for ågjøre ungdomskafeene til trygge møteplasser.
Vuoden 1999 tietojen mukaan nuorillehuumeidenkäyttäjille oli kuusi hoitoyksikköä, joissa oliyhteensä 40 vuodepaikkaa.
På samme måteer det i ett helsedistrikt i Irland åpnet en helserådgivningskafé,som skal drive forebyggende arbeid overfor unge menneskersamtidig som det gis direkte tilgang til helsetjenester.
Lisäksi koulukodeissa oli kolmehuumehoitoon erikoistunutta yksikköä, joissa oli yhteensä23vuodepaikkaa.
I Norge har de fleste større kommuner utekontakter.
Luxemburgissa on yksi erikoistunuthoitokeskus, jonka asiakkaista 43 prosenttia on alle 16-vuotiaita.
De harblant annet som mål å tilby ulike forebyggende tiltak rettetmot større barn og ungdom samt gi rådgivning og henvisetil støtte- og behandlingsapparat.
Kreikassa varhaisessa vaiheessa toteutettavattoimenpiteet suunnataan nuoriin huumeidenkäyttäjiin jaheidän perheisiinsä (perheterapia) sekä nuoriin, joilla onongelmia virkavallan kanssa.
Noen land har utviklet spesialiserte behandlingstilbud fordenne aldersgruppen. Nederland har f.eks. ensmåskalaklinikk med 13–18-åringer som målgruppe.
Joissakin jäsenvaltioissa on kohdennettuja tuki-, koulutus- jakenttätyöohjelmia riskiryhmään kuuluville nuorille, kutennuorille rikoksentekijöille.
I Hellas rettes tidlig intervensjon motungdom som bruker narkotika og deres familier(familieterapi), og ungdommer som har problemer medrettsvesnet.
Joissakin aloitteissa on onnistuttuvähentämään rikostuomion saaneiden nuorten määrää.
Noen medlemsstater har målrettede støtte, opplærings- ogoppsøkende programmer for ungdom i faresonen, f.eks. ungelovbrytere. En viktig effekt av noen av disse tiltakene har værtå redusere antallet ungdommer som blir straffedømt.
Ruotsissa 12–21-vuotiaat nuoret, joilla on vakaviapsykososiaalisia ongelmia, joihin liittyy usein myös rikollistakäyttäytymistä ja psykoaktiivisten aineiden käyttöä, voidaansijoittaa laitoshoitoon ilman nuorten suostumusta.Hoitomenetelmiä ovat ympäristöterapia, funktionaalinen
Kapittel 3: Utvalgte aspekter
Luku 3: Erityiskysymyksiä
Sosial eksklusjon og reintegrasjon mangelen på informasjonskilder og sammenlignbare datafor Europa sett under ett.
186) Lisätietoja suljettuun nuorten laitoshoitoon. (hoitotoimenpiteistä on sivulla 49.
Definisjoner og konsepter
Syrjäytyminen ja yhteiskuntaansopeuttaminen
Ifølge den siste spørreundersøkelsen om ‘sosial utrygghet ogintegrasjon’ (187) varierer andelen av den europeiskebefolkningen som er truet av fattigdom og sosial eksklusjon fra9 % til 22 % (Det europeiske råd, 2001).
Seuraavien väestöryhmien katsotaan yleensäkirjallisuudessa ja tutkimuksissa olevan syrjäytymisvaarassa:vangit, maahanmuuttajat (188), kodittomat, seksityöntekijät jaheikossa asemassa olevat nuoret.
Mennesker anses somsosialt ekskludert dersom de ‘er forhindret fra å delta fullt ut idet økonomiske, sosiale eller sivile liv, og/eller dersom deresadgang til inntekt og andre ressurser (personlige,familiemessige og kulturelle) er så utilstrekkelige at de erforhindret fra å ha en levestandard som regnes som akseptabelav det samfunnet de lever i’ (Gallie og Paugam, 2002).
Viimeisen yhteiskunnallista epävakautta ja yhteiskuntaansopeuttamista käsitelleen tutkimuksen (social precarity andintegration) (187) mukaan köyhyyden ja syrjäytymisenvaarassa olevan väestön osuus vaihtelee eri puolilla Eurooppaa 9:stä 22 prosenttiin (Eurooppa-neuvosto, 2001).Syrjäytyneinä pidetään henkilöitä, jotka eivät kykeneosallistumaan täysipainoisesti talous-, yhteiskunta- jasiviilielämään ja/tai joiden tulot ja muut resurssit(henkilökohtaiset, perheen ja kulttuuriset) ovat niinriittämättömiä, että he eivät kykene nauttimaan elintasosta,jota heitä ympäröivässä yhteiskunnassa pidetäänhyväksyttävänä (Gallie ja Paugam, 2002).
Forbindelsen mellom fengselsopphold og bruk av narkotikahar vist seg å være ganske nær (se også s. 34).
Vankeuden ja huumeidenkäytön välinen yhteys onpaljastunut hyvin tiiviiksi (ks. myös s. 34).
En storandel innsatte bruker narkotika før de blir fengslet, oggrunnen til fengslingen er ofte knyttet til narkotikabruk.Noen følger imidlertid en annen linje og blir brukere etter åha blitt fengslet for andre lovbrudd.
Suuri osavangeista on käyttänyt huumeita jo ennen vankilaanjoutumista, ja vangitsemisen syy liittyy useinhuumeidenkäyttöön.
Studier tyder på atmellom 3 % og 26 % av brukerne i europeiske fengslerbegynner å bruke narkotika under soning, og mellom 0,4 %og 21 % av innsatte sprøytebrukere satte sin første sprøyte ifengsel.
Joillakin henkilöillä tilanne kehittyypäinvastaisesti, ja he ryhtyvät käyttämään huumeita vastajouduttuaan vankilaan muista rikoksista.
Narkotikabruk er svært vanlig i fengslene, og inntil54 % av de innsatte rapporterer at de har brukt narkotikamens de satt inne, og inntil 34 % rapporterer omsprøytebruk i fengsel (Stoever, 2001; EONN, 2002a).
Tutkimustenmukaan 3–26 prosenttia Euroopan vankiloissa istuvistahuumeidenkäyttäjistä alkaa käyttää huumeita vankilassa, ja0,4–21 prosenttia vangituista injektiokäyttäjistä on alkanutkäyttää huumeita suonensisäisesti vankilassa.Huumeidenkäyttö on hyvin yleistä vankiloissa: jopa54prosenttia vangeista on ilmoittanut käyttäneensähuumeita vankilassa, ja jopa 34 prosenttia ilmoittaakäyttäneensä huumeita suonensisäisesti vankilassa(Stoever,2001; EMCDDA, 2002a).
Forbindelsen mellom ‘svarte og etniske minoritetsgrupper’og narkotikabruk er mindre klar siden lite informasjon ertilgjengelig.
”Mustien ja etnisten vähemmistöjen” ja huumeidenkäytönvälinen suhde on epäselvempi, koska tietoja on niukastisaatavilla.
Det foreligger ikke vitenskapelig bevis for atnarkotikabruk er mer utbredt blant innvandrere enn ibefolkningen generelt.
Mikään tieteellinen näyttö ei viittaa siihen, ettähuumeidenkäyttö olisi yleisempää maahanmuuttajien kuinvaltaväestön keskuudessa.
I noen studier blant bestemte etniskeminoritetsgrupper er det imidlertid funnet en større andelproblembrukere i disse gruppene enn i befolkningengenerelt, f.eks. blant ingrerne i Finland (hvor anslagsvis1–2 % bruker narkotika, særlig heroin), kurdere i Tyskland,sigøynere i Spania, portugisiske borgere i Luxembourg(Origer, 1999) og flere etniske grupper i Nederland(Vrieling et al., 2000) (189).
Joissakin tiettyjen etnistenvähemmistöjen parissa tehdyissä tutkimuksissa on kuitenkin
Figur 22: Forholdet mellom sosial eksklusjon og narkotikabruk
Kaavio 22: Syrjäytymisen ja huumeidenkäytön välinen yhteys
Sykdom/uførhet
Sairastuminen/ vammautuminen
Sosial eksklusjon
Syrjäytyminen
I litteraturen og forskningen blir følgendebefolkningsgrupper vanligvis ansett for å være i fare for
Huumeidenkäytön jasyrjäytymisen välinen yhteys ei kuitenkaan ole syy-yhteys,koska kaikki huumeidenkäyttäjät eivät ole syrjäytyneitä(Tomas, 2001).
Hjemløshet sexarbeidere og sårbare unge mennesker. Bias ogmetodologiske begrensinger i den framlagte informasjonenom narkotikabruk og bruksmønstrene blant sosialtekskluderte grupper må tas i betraktning på grunn av
Kun tämä monitahoisuus otetaan huomioon, voidaananalysoida huumeidenkäyttöä syrjäytyneiden väestöjenkeskuudessa ja tutkia huumeidenkäyttäjien syrjäytymistä(kaavio 22).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa käyttänyt huumeita ainakin kerran verrattuna 29–39 %:iin
Når det gjelder mønstrene for bruk av narkotika, er detfunnet forskjeller mellom de etniske gruppene.
19 1 sellaisista lapsista, joiden vanhemmat eivät käytä huumeita). (
Bruk av khatrapporteres bare av somaliske befolkningsgrupper ogsvarte afrikanere, mens heroin røykes av innvandrere fra Surinam og Bangladesh.
Portugalissaperheen sisäisen hyväksikäytön ja väkivallan nuorten uhrienilmoitetaan alkavan seitsemän kertaa todennäköisemminkäyttää heroiinia kuin valtaväestöön kuuluvien nuorten(Lourenço ja Carvalho, 2002).
Og narkotikabruken blantsigøynere i Spania ser ut til å starte i yngre alder (2–3 åryngre) enn i den innfødte befolkningen (Eland og Rigter,2001; Reinking et al., 2001; Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
Huumeidenkäyttötavoissa on eroja etnisten ryhmien välillä.Khatia käyttävät ilmoitusten mukaan vain somalit ja mustatafrikkalaiset, kun taas heroiinia polttavat Surinamesta ja Bangladeshista kotoisin olevat maahanmuuttajat.Huumeidenkäytön aloittamisikä taas vaikuttaa olevanalhaisempi Espanjan romanien keskuudessa (2–3 vuottaalhaisempi) kuin syntyperäisten espanjalaisten keskuudessa(Eland ja Rigter, 2001; Reinking et al., 2001; Fundación Secretariado General Gitano, 2002).
Problemer på skolen er en annenrisikofaktor for å begynne med narkotika.
Heistähuumeita on käyttänyt ainakin kerran 2–8kertaa useampikuin nuorista, jotka eivät ole koskaan karanneet kotoaan.Heidän yleisimpiä huumeitaan ovat crack, heroiini jaliuottimet.
Det rapporteresom høy utbredelse av narkotikabruk blant: barn som ikkegår på skole (Amossé et al., 2001), blant dem som går påspesialskoler (40 % av elevene i spesialskoler i Finland blerapportert på ett eller annet tidspunkt å ha hatt etrusmiddelproblem, hvorav 16 % et narkotikaproblem) (LehtoSalo et al., 2002) og blant dem som får dårlige karakterer(13,5 % i Norge) (Vestel et al., 1997).
Kouluongelmat ovat toinen riskitekijä, joka lisäähuumeidenkäyttöä: huumeidenkäytön levinneisyys on korkeasellaisten lasten keskuudessa, jotka eivät käy koulua (Amosséet al., 2001), jotka käyvät koulukotia (Suomessa 40 %:llakoulukotinuorista ilmoitettiin olleen väärinkäyttöongelmajonkin aikaa, määrästä 16%liittyi huumeisiin) (Lehto-Saloetal., 2002) ja joidenkoulumenestys on heikkoa(Norjassa13,5%) (Vesteletal.,1997).
Blant sexarbeidere er narkotikabruk ofte et motiv forprostitusjon, men kan også være en konsekvens (akkuratsom for andre faktorer knyttet til narkotikabruk).Bruksmønstrene varierer avhengig av hva som kom først,prostitusjonen eller narkotikaavhengigheten.
Seksityöntekijöiden keskuudessa huumeidenkäyttö on useinmotiivi prostituutiolle, mutta se voi myös olla prostituutionseuraus (kuten muidenkin huumeidenkäyttöön liittyvientekijöiden kohdalla). Huumeidenkäyttötavat vaihtelevat senmukaan, onko prostituutio alkanut ennen huumeriippuvuuttavai sen jälkeen.
En italienskkvalitativ undersøkelse blant gateprostituerte fant at nårsexarbeiderne begynner å bruke narkotika for å takleproblemer relatert til prostitusjonen, bruker de hovedsakeligalkohol, beroligende midler eller andre psykoaktive stoffer.Derimot er heroin det stoffet som hovedsaklig brukesdersom avhengighet er hovedgrunnen til prostitusjonen.(Calderone et al., 2001).
Italiassa katuprostituoitujen parissa tehdyssälaadullisessa tutkimuksessa havaittiin, että kun seksityöntekijätalkavat käyttää huumeita käsitelläkseen prostituutioon liittyviäongelmia, he käyttävät pääasiallisesti alkoholia sekärauhoittavia ja muita psykoaktiivisia lääkkeitä; heroiini taason ensisijainen huume silloin, kun huumeriippuvuus onprostituution pääasiallinen syy (Calderone et al., 2001).
Hjemløse blir også rapportert å være i faresonen fornarkotikabruk.
Myös kodittomien ilmoitetaan kuuluvan huumeidenkäytönriskiryhmään.
Selv om det ikke foreligger sammenlignbaredata fra hele Europa om forbindelsen mellom hjemløshet ognarkotikabruk, er det gjennomført spesifikke studier i mangeland, og narkotikabruk rapporteres som et vanlig problemblant hjemløse (Nasjonale rapporter, 2002). Danmark,Frankrike, Nederland og Storbritannia rapporterer at inntil80 % av de hjemløse som bor på hospitser er narkomane,og utbredelsen er enda høyere blant folk som bor på gateneller blant hjemløse med andre sosiale problemer. Ifølge enmindre studie fra Irland er f.eks.
Vaikka Euroopan tasolla ei olekaan saatavillavertailukelpoisia tietoja kodittomuuden ja huumeidenkäytönvälisestä suhteesta, monissa maissa on tehty erityisiätutkimuksia, joiden mukaan huumeidenkäyttö on yleinenongelma kodittomien keskuudessa (kansalliset raportit, 2002).Tanska, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta ovatilmoittaneet, että 80 prosenttia tilapäismajoituksessa asuvistakodittomista on riippuvaisia huumeista, ja levinneisyysasteetovat vielä korkeampia kaduilla asuvilla tai muista sosiaalisistaongelmista kärsivillä kodittomilla.
Blant dehjemløse er heroin det mest brukte stoffet, fulgt av kokain ogblandingsbruk.
Kodittomienkeskuudessa esiintyy paljon myös muunlaistariskikäyttäytymistä, kuten suonensisäistä huumeidenkäyttöä jayhteisten neulojen käyttöä. (190)
Forskningsresultater eller data om andre sosialt ekskludertegrupper er ikke så lett tilgjengelig; Danmark rapporterer atblant pasienter i den psykiatriske helsetjenesten er 50–60 %narkotikaavhengige, trolig fordi narkotika er letttilgjengelig, og fordi slike pasienter er vant med å brukepsykoaktive legemidler (Nasjonal rapport, 2002).
Muista syrjäytyneistä väestöryhmistä on vähemmäntutkimustuloksia ja tietoja; Tanska on ilmoittanut, ettäpsykiatristen palvelujen potilaista 50–60 prosenttia onhuumeriippuvaisia, mikä johtuu todennäköisestihuumausaineiden helposta saatavuudesta ja siitä, ettätällaiset potilaat ovat tottuneet käyttämään psykoaktiivisialääkkeitä (kansallinen raportti, 2002).
Forholdet mellom sosial eksklusjon og narkotikabruk
Syrjäytymisen ja huumeidenkäytön välinen yhteys
Sosioøkonomiske faktorer i forbindelse mednarkotikabruk inkluderer lav utdanning, at man avslutterskolegangen tidlig eller dropper ut, lave inntekter og vanskeligejobber, lav inntekt og gjeld, prekære boligforhold oghjemløshet, dødelighet og narkotikarelaterte sykdommer, litentilgang til pleie- og omsorg samt sosial stigmatisering (tabell 5).
Huumeidenkäytön levinneisyys on korkeahuumeriippuvaisten henkilöiden lasten keskuudessa: huumeitaviimeisen vuoden aikana käyttäneiden vanhempien lapset ovatkäyttäneet huumeita ainakin kerran elämässään huomattavastisuuremmalla todennäköisyydellä kuin lapset, jotka eivät kuuluheikossa asemassa olevaan väestöryhmään (37–49 % on
Relevante forskjeller i de sosiale forholdene fornarkotikabrukere ligger i hvilke stoff som brukes ogbruksmønstrene.
Hoitoa saavan väestön sosiaalisista oloista on saatavillajonkin verran tietoja.
Heroin- og opiatbrukere samt kroniskavhengige narkotikabrukere har det verst.
Huumeidenkäyttöön liittyviinsosioekonomisiin tekijöihin sisältyy matala koulutustaso,
I Portugal rapporteresdet at unge som har vært utsatt for vold og overgrep ifamilien, har syv ganger større sjanse for å bruke heroinenn ungdom i befolkningen generelt (Lourenço og Carvalho,2002). I Storbritannia synes ‘unge rømlinger’ (192) å væremer utsatt for narkotikamisbruk.
)Taulukko 19 OL: Ensisijaisten riippuvuusongelmien (alkoholi, heroiini, kokaiini, kannabis ja uhkapeli) jakautuminen Alankomaissa maahanmuuttajien ja syntyperäisten hollantilaisten välillä (verkkoversio).
)Det britiske innenriksdepartementet rapporterer at over en tredel av de hjemløse i Storbritannia har injisert heroin, og en femtedel har injisert crack.
)Yhdistyneen kuningaskunnan sisäministeriö on ilmoittanut, että yli kolmasosa maan kodittomista on käyttänyt heroiinia suonensisäisesti ja viidesosa on käyttänyt crackia suonensisäisesti.
Den siste måneden har over 10 % brukt en annens sprøyte eller gitt videre sin egen sprøyte (Carlen, 1996; Goulden og Sondhi, 2001).
Heistä yli 10 % on viimeisen kuukauden aikana todennäköisesti käyttänyt jonkun toisen ruiskua tai lainannut toiselle omaaruiskuaan (Carlen, 1996; Goulden ja Sondhi, 2001).
)Ifølge en undersøkelse gjennomført i England og Wales i 1998-99 blant 4 848 unge (Goulden og Sondhi, 2001).)The Social Exclusion Unit under den britiske visestatsministerens kontor definerer en ‘ung rømling’ som ‘ et barn eller en ungdom under 18 år som uten
)Englannissa ja Walesissa 4 848 nuoren parissa vuosina 1998–1999 tehdyn tutkimuksen mukaan (Goulden ja Sondhi, 2001).)Yhdistyneen kuningaskunnan varapääministerin kanslian syrjäytymisyksikkö määrittelee ”kotoaan karanneiksi nuoriksi” alle 18-vuotiaat lapset tai nuoret,
(191 (192 tillatelse tilbringer en eller flere netter borte fra familiehjemmet eller omsorgshjemmet, eller som er tvunget til å forlate hjemmet av sine foreldre elleromsorgspersoner’ (The Social Exclusion Unit, 2002).
(191 (192 jotka viettävät vähintään yhden yön luvattomasti poissa kotoaan tai ilman huolenpitoa tai jotka heidän vanhempansa tai huoltajansa ovat pakottaneetlähtemään (Social Exclusion Unit, 2002).
Kapittel 3: Utvalgte aspekter
Luku 3: Erityiskysymyksiä tuloja lainkaan (32–77 % hoidossa olevista asiakkaista elääsosiaalietuuksilla).
Narkotikabrukere rapporteres ofte å leve i svært dårligekår: 10,4 % av klientene har ustabile boligforhold, og 7,5 % bor i institusjon.
Huumeidenkäyttäjien elinolosuhteiden ilmoitetaan olevan useinerittäin kehnot: 10,4 prosentilla asiakkaista on epävakaaasumistilanne ja 7,5 prosenttia asuu laitoksessa.
Videre rapporterer en rekke landsvært høye tall for hjemløse (inntil 29 %) blant
Lisäksi monetmaat ovat ilmoittaneet korkeita kodittomuusasteita (jopa 29 %) huumeidenkäyttäjien keskuudessa. (196)
På grunn av deres prekære sosiale situasjon harnarkotikabrukere også problemer i forhold til arbeidsstatus,med en svært høy arbeidsledighet sammenlignet medbefolkningen generelt (47,4 % blant brukere i behandling mot
Epävakaiden sosiaalisten olojen takia huumeidenkäyttäjilläon myös työmarkkina-asemaan liittyviä ongelmia:työttömyysasteet ovat erittäin korkeita verrattunavaltaväestöön (47,4 % huumeidenkäyttäjistä verrattuna
Usikker arbeidsstatus kan føre til økonomiske problemer, og narkotikaavhengige har ofte lav inntekt elleringen økonomiske ressurser (32–77 % av klientene ibehandling overlever på sosialhjelp). Gjeld er også vanlig.
Epävakaa työmarkkinaasema voi johtaa taloudellisiinongelmiin; huumeriippuvaisilla on usein matalat tulot jos
24 og 28) kannarkotikabrukere ha vanskeligheter med å få tilgang tilpleie og omsorg på grunn av motvilje mot å ha noe medhelsetjenestene å gjøre eller på grunn av lav utdanning,liten grad av aksept fra vanlige helsetjenester og særskiltehelseproblemer det ikke finnes hensiktsmessige tilbud for.
Wieniläisessävankilassa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, ettähuumeidenkäyttäjät joutuvat usein poliisien ja muidenjulkisten viranomaisten henkisen ja fyysisen väkivallankohteeksi (Waidner, 1999).
(gyldig %) (
1 täjät (pätevä %) (
8.0 mellomtrinn ikke fullført
8,0 kesken ala-asteella
Grunnskolens mellomtrinn fullført
Ala-asteen koulutus
På grunnlag av Den europeiske unions narkotikastrategi(2000–04) (Rådet for Den europeiske union, 2000) og ensærskilt studie om sosial reintegrasjon i EU og Norge(EONN, 2003b), kan sosial reintegrasjon defineres som‘ethvert tiltak for å integrere narkotikabrukere i samfunnet’.
Euroopan unionin huumausainestrategian (2000–2004)(Euroopan unionin neuvosto, 2000) sekä yhteiskuntaansopeuttamisesta EU-maissa ja Norjassa tehdyn erityisentutkimuksen (EMCDDA, 2003b) perusteella yhteiskuntaansopeuttaminen voidaan määritellä ”kaikenlaisiksi toimenpiteiksi,joilla huumeidenkäyttäjiä sopeutetaan yhteisöön”.
Tiltak for sosial reintegrasjon har både nåværende ogtidligere narkotikabrukere som målgruppe; fra tidligerebrukere som nå er velfungerende og ’rene’, via klienter somer på langsiktige metadonprogrammer og til svært nedbrutterusmiddelbrukere på gaten.
Sopeuttamistoimet kohdistuvat sekä nykyisiin että entisiinhuumeiden ongelmakäyttäjiin, aina itsenäisesti elävistä,”puhtaista”, entisistä narkomaaneista ja pitkäaikaisistametadonipotilaista erittäin heikossa asemassa oleviinkaduilla asuviin käyttäjiin.
Tiltakene trenger ikkenødvendigvis ha noen behandlingskomponent, det være seg
Hoitoa, sen enempäälääkinnällistä kuin psykososiaalistakaan, ei välttämättävaadita.
)Figur 55 OL: Utdanningsnivå blant alle klienter etter land (nettutgaven).)Gjennomsnittlig arbeidsledighet i de 15 medlemsstatene (Eurostat, 2002).)Figur 56 OL: Arbeidsstatus blant alle klienter etter land (nettutgaven).)Figur 57 OL: Boforhold blant alle klienter etter land (nettutgaven).)Figur 58 OL: Klientenes nasjonalitet etter land (nettutgaven).
)Kaavio 55 OL: Koulutustaso kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Keskimääräinen työttömyysaste 15 jäsenvaltiossa (Eurostat, 2002).)Kaavio 56 OL: Työmarkkinaasema kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Kaavio 57 OL: Elinolosuhteet kaikkien asiakkaiden keskuudessa maittain (verkkoversio).)Kaavio 58 OL: Asiakkaiden kansallisuus maittain (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge næringsvirksomhet, slik både Hellas og Spania har gjortmed støtte fra sysselsettingsprogrammet ’Støtte tilselvstendig næringsvirksomhet’ (denne typen tiltakoverlapper utdannings-/opplæringstiltak).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa perustamisessa, mitä on tehty niin ikään Kreikassa samoinkuin Espanjassa osana ”itsensä työllistämisen edistämistä”koskenutta työllisyysohjelmaa (tällainen tuki menee osittainpäällekkäin koulutuksen/harjoittelun kanssa).
medisinsk eller psykososial. Dette betyr også at sosialreintegrasjon ikke nødvendigvis finner sted etter behandling,men kan skje uavhengig av tidligere behandling, som et sistetrinn i en behandlingsprosess eller som et frittstående oguavhengig etterbehandlingstiltak gjennomført av ikkebehandlende tjenester som har egne mål og virkemidler.Tjenester som skal bistå med sosial reintegrasjon er ikkeutelukkende beregnet på problembrukere av ulovligenarkotiske stoffer, de tar seg av alle typer rusmiddelavhengige(inkludert alkohol og lovlige rusmidler) eller til og med sosialtekskluderte grupper (f.eks. hjemløse og uteliggere).
sopeuttaminen tapahdu välttämättä hoidon jälkeen, vaan sevoidaan toteuttaa hoidonsaannista riippumatta jokohoitoprosessin viimeisenä vaiheena tai erillisenä jaitsenäisenä jälkihoitona, josta vastaavat muut kuinhoitopalvelut, joilla on omat tavoitteensa ja keinonsa.Yhteiskuntaan sopeuttamisen palvelut eivät keskityyksinomaan laittomien huumeiden ongelmakäyttäjiin, vaanne voivat kohdistaa toimenpiteitään kaikenlaisiinpäihderiippuvaisiin (myös niihin, jotka ovat riippuvaisiaalkoholista ja laillisista huumeista) tai jopa kaikkiinsyrjäytyneisiin väestöryhmiin (kuten kodittomiin ja kaduillaeläviin ihmisiin).
En kvantitativ oversikt over sosiale reintegrasjonstiltak i EUsmedlemsstater er umulig å få til stand ettersom begrepet’sosial reintegrasjon’ ikke brukes entydig.
EU-maiden sopeuttamistoimenpiteistä on mahdotonta esittäämäärällistä yleiskatsausta, sillä termiä ”yhteiskuntaansopeuttaminen” ei käytetä yhtenäisesti.
Selv om uliketjenester eksisterer side om side, er det på landsnivå typiskgenerelle ’tilbudsmodeller’ for sosial integrasjon.
Vaikka useitapalveluja voikin toimia rinnakkain, maiden tasolla ontavallisesti yleiset ”palvelumuodot” yhteiskuntaansopeuttamiselle. Niiden kohteena ovat
Et eksempelpå parallell psykososial omsorg er Haus am Seespitz i Tyrol,som driver en åpen ettervernsgruppe for klienter som møtes iet bofellesskap. I Belgia tilbyr ‘Habitations Protégées’ bådebolig og psykiatrisk omsorg.
Asunnontarjoaminen voi olla itsessään tukitoimi, mutta siihen liittyyusein psykososiaalista apua ja jonkinasteista seurantaa.Yksi esimerkki rinnakkaisesta psykososiaalisesta hoidostaon Tirolissa toimiva Haus am Seespitz, jossa toimii avoinmajoitustiloissa kokoontuva asiakkaiden jälkihoitoryhmä.Belgiassa ”Habitations Protégées” tarjoaa sekä majoitustaettä psykiatrista hoitoa.
Forskning utført i Irland(Nasjonal rapport for Irland (Hickey 2002)) viste at 79 % avkvinnelige og 76 % av mannlige tidligere innsatte uttalte at åfinne passende bolig var deres største problem og grunnen tilat de var sosialt ekskludert, noe som tyder på atboligformidling er et viktig tiltak for sosial reintegrasjon.
Irlannissa tehdyssä tutkimuksessa(Irlannin kansallinen raportti (Hickey, 2002)) 79 prosenttianaispuolisista ja 76 prosenttia miespuolisista entisistävangeista ilmoitti, että sopivan asunnon löytäminen oliheidän suurin ongelmansa ja syy heidän syrjäytymiselleen,mikä viittaa siihen, että majoittaminen on tärkeäyhteiskuntaan sopeuttamisen tukitoimi.
• rettet mot alle ekskluderte grupper, med eller utenavhengighetsproblemer,
• kaikki syrjäytyneet väestöryhmät riippumatta siitä, onkoniillä riippuvuusongelmia
Figur 23: Viktigste modeller for sosial reintegrasjon avproblembrukere i EU og Norge
Kaavio 23: Tärkeimmät tavat huumeiden ongelmakäyttäjiensopeuttamiseksi yhteiskuntaan EU:ssa ja Norjassa
• rettet mot personer med avhengighetsproblemer generelt,
• henkilöt, joilla on yleisesti riippuvuusongelmia
• rettet eksplisitt og utelukkende mot problembrukere av
• erityisesti ja yksinomaan laittomien huumeiden
Sosial reintegrasjon av alle ekskluderte grupper ulovlige narkotiske stoffer (fig. 23) (198
Kaikkien syrjäytyneiden sopeuttaminen yhteiskuntaan ongelmakäyttäjät (kaavio 23). (198
Sosial reintegrasjon av rusmiddelavhengige generelt
Kaikkien huumeriippuvaisten sopeuttaminen yhteiskuntaan
Sosial reintegrasjon kun av problembrukere av ulovlige rusmidler
Ainoastaan huumeiden ongelmakäyttäjien sopeuttaminen yhteiskuntaan
Det er vanskelig å kvantifisere tilgjengeligheten av tjenesterfor sosial integrasjon og vurdere om tilbudet er tilstrekkelig,selv om dokumentasjonen tyder på at antallet tilbud trolig erutilstrekkelig.
On vaikeaa esittää sosiaalisten integraatiopalvelujensaatavuutta määrällisesti tai arvioida tarjottavien palvelujentoimivuutta, vaikka kokemukset viittaavatkin siihen suuntaan,että palvelujen tarjonta ei ole riittävää.
Tyskland anslår f.eks. behovet forreintegrasjonsplasser til om lag 25 000, mens det faktiskeantallet tilgjengelige plasser, grovt regnet, ligger rundt 4 000.Et arbeidsmarkedstiltak i Østerrike registerte dobbelt såmange søkere som ledige plasser og måtte avvisegjennomsnittlig 15 personer hver dag.
Esimerkiksi Saksaarvioi, että se tarvitsee noin 25 000 sopeuttamispaikkaa,mutta sillä on niitä vain noin 4000. Itävallassa toteutetussatyöllisyyshankkeessa kirjattiin kaksi kertaa enemmänhakemuksia kuin vapaita paikkoja, ja keskimäärin 15 henkilön hakemukset jouduttiin epäämään päivittäin.
Tiltak for sosial reintegrasjon kan deles inn i tre hovedtyper:utdanning (inkludert opplæring), boligformidling ogarbeidsformidling.
Yhteiskuntaan sopeuttamisen tukitoimet voidaan jaotellakolmeen pääluokkaan: koulutus (johon sisältyy harjoittelu),asuminen ja työllisyys.
Mange narkotikabrukere har lav utdanning, og mangenasjonale rapporter beskriver et dårlig forhold mellomproblembrukere og arbeidsmarkedet (Hellas (Kavounidi,1996), Danmark (Stauffacher, 1998), Nederland (Uunk and Vrooman, 2001)).
Useilla huumeidenkäyttäjillä on alhainen koulutustaso, jauseissa kansallisissa raporteissa kuvataan huumeidenongelmakäyttäjien ja työmarkkinoiden välistä suhdettahuonoksi (Kreikka (Kavounidi, 1996), Tanska (Stauffacher,1998), Alankomaat (Uunk ja Vrooman, 2001)).
Tiltak som tar sikte på å oppgradereakademiske, tekniske og praktiske ferdigheter vil derforbedre klientenes sjanser på arbeidsmarkedet.
Toimet,joilla pyrittäisiin parantamaan akateemisia, teknisiä taikäytännön taitoja, parantaisivat näin ollen asiakkaidenmahdollisuuksia työmarkkinoilla.
Nasjonale Reitox-rapporter.
Reitoxin kansalliset raportit.
)For mer inngående informasjon og landoversikter, se studien ‘Sosial reintegrasjon i Den europeiske union og Norge’
)Tarkempia tietoja ja maakohtaisia katsauksia esitetään tutkimuksessa ”Social reintegration in the European Union and Norway”
Kapittel 3: Utvalgte aspekter landene i EU ikke si nøyaktig hvor mye de har brukt på åbekjempe narkotika og narkotikaavhengighet.
Luku 3: Erityiskysymyksiä
De fleste som har deltatt i dette arbeidet kunne derfor ikkelegge fram utfyllende opplysninger.
Jotkin luvut puuttuvatjajotkinlaskelmat perustuvat arviointi- ja ekstrapolaatiomenetelmiin. (203)
Den europeiske unions narkotikastrategi (2000–04) fastslårat Rådet og Europakommisjonen, på grunnlag av EONNsog Pompidou-gruppens arbeid, bør forsøke å sette opp enliste over alle offentlige utgifter på narkotikaområdet.
Euroopan unionin huumausainestrategiassa (2000–2004)tarkennetaan, että neuvoston ja komission pitäisi pyrkiälaatimaan EMCDDA:n ja Pompidou-ryhmän työnperusteella luettelo kaikista huumausaineisiin liittyvistäjulkisista menoista.
Det er imidlertid interessant å merke seg at selv om studierav denne typen selvfølgelig vanskeliggjøres avmetodologiske problemer, viser beslutningstakerne stadigstørre interesse for en gjennomgang av offentlige utgifter
Useat kansalliset seurantakeskukset ovat tuoneet esiin viisitutkimusta rajoittavaa tekijää, jotka mainitaan myös alankirjallisuudessa: 1) joitakin alueita ja joitakin maitakoskevien tietojen puuttuminen; 2) vaikeus erottaa laittomiahuumeita koskevat tiedot tiedoista, jotka kattavat sekälaittomat huumeet että alkoholin; 3) suuri määrä menoistavastaavia kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimijoita jaorganisaatioita; 4) vaikeus erottaa tarkkaan julkiset menotteoreettisissa luokissa kuten kysynnän ja tarjonnanvähentämisessä; sekä 5) hankaluus eritellä näiden kahdenluokan menoja toiminta-aloittain (hoito, primaaripreventio,kuntoutus, yhteistyö, koordinointi jne.).
(204), både som et grunnlag for å kunne ta beslutninger og
On kuitenkin mielenkiintoista panna merkille, että vaikkamenetelmiin liittyvät ongelmat mutkistavat selvästi tämäntyyppisiä tutkimuksia (204), päättäjät osoittavat kasvavaa kiinnostusta julkisiin menoihin liittyviin selvityksiinsekä päätöksenteon apuvälineenä että suorituskyvynmittaamisen välineenä.
Den fokuserer på utgiftene på nasjonaltogregionalt plan, på forebygging av narkotikabruk,avhengighetsbehandling (i institusjon og poliklinisk,substitusjonsbehandling og medikamentfri behandling),rehabilitering og reintegrasjon, oppsøkende arbeid ogskadereduksjon samt opplæring, forskning og samordningiforbindelse med etterspørselsreduksjon.
(200) Tutkimuksessa on keskitytty menoihin kansallisellaja alueellisella tasolla, huumeidentorjuntatoimiin, väärinkäytönhoitoon (sairaalassa ja avohoidossa, korvaushoidossa jahoidossa ilman lääkeaineita), kuntoutukseen jasopeuttamiseen, katutyöhön, haittojen vähentämiseen sekäkoulutukseen, tutkimukseen ja koordinointiin huumeidenkäytön vähentämisen yhteydessä.
For å avgrensearbeidet har vi utelatt direkte utgifter båret av privatehelseorganisasjoner (behandlingssentre, klinikker osv.) ogindirekte utgifter til allmenntjenester som allmennsykehus ogakuttmottak.
Tutkimuksen selventämiseksiolemme poistaneet suorat yksityisten terveysorganisaatioidenkattamat menot (hoitokeskukset, klinikat jne.), samoinepäsuorat julkisiin palveluihin (yleiset sairaalat jaensiapuasemat) sisältyvät menot.
Og endelig har vi ikke beveget oss inn på detbredere og langt mer komplekse feltet sosiale kostnader vedulovlige narkotiske stoffer.
Myöskään laajaa jamonimutkaista kysymystä huumeiden yhteiskunnallisistakustannuksista ei ole pohdittu tässä.
som en måte å måle resultater på.
Huumausaineiden kysynnän vähentämiseenliittyvätmenot
Når denne rapporten nå ser på de offentlige utgiftene pånarkotikaområdet (selv om det er innenfor et begrensetområde), er det framfor alt for å bevisstgjøre EU-landenepå relevansen av en narkotikapolitisk indikator, snarere ennå produsere empiriske bevis.
EU:n jäsenvaltioiden huumausaineiden kysynnänvähentämiseen käyttämien kaikkien julkisten menojenkokonaismäärän laskennassa ja kansallisistaseurantakeskuksista saatujen tietojen pohjalta on yritettyvertailla samankaltaisia menoja.
Databegrensning og datapålitelighet
Tietojen rajallisuus ja luotettavuus
I prosessen med å sette opp en ‘liste’ over alle direkteoffentlige utgifter for å få ned etterspørselen etter narkotikai EUs medlemsstater og på grunnlag av dataene innkommetfra de nasjonale kontaktpunktene, har vi gjort et forsøk påå sette opp en sammenligning av tilsvarende utgifter.
Tarkastelualan rajoittuneisuudesta huolimatta saadut tuloksettukevat käsitystä vaikeuksista, joita saatavilla olevientietojen rajallisuus ja tiedonkeruu aiheuttavat alalla, joka onsuhteellisen kehittymätön EU:n alueella. Itse asiassa tämänraportin valmistelemisen yhteydessä tehdyn ad hoc
Utenom ad hocforskning gjennomført som et ledd i forberedelsene til denne rapporten (201
-tutkimuksen (201
), er det faktisk bare gjennomført noen få studier med sikte på å kvantifisere offentlige ressurser
) lisäksi on tehty vain muutama tutkimus huumekysymyksiin osoitettujen julkisten menojen määrittämiseksi EU:ssa. (202
)Forskjellene i datatilgjengelighet begrenser mulighetene for å trekke sammenligninger landene imellom.
)Erot käytettävissä olevissa tiedoissa rajoittavat maittaisia vertailuja.
For en mer utfyllende oversikt over utgiftene på narkotikaområdet i hvert enkelt av EUs medlemsstater, se http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
Lisätietoja huumeisiin liittyvistä kuluista yksittäisissä jäsenvaltioissa osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/policy_law/national/strategies/public_expenditure.shtml.
)Referanseår for ‘øyeblikksbildet’ ifm. rapporteringen til Den europeiske unions narkotikastrategi (2000-04).)EONN er særlig takknemlig overfor kontaktpunktene i Hellas, Østerrike og Portugal for at de har gjennomført spesifikke forskningsprosjekter og
)Euroopan unionin huumausainestrategian (2000–2004) tilannekatsauksen viitevuosi.)EMCDDA on erityisen kiitollinen Kreikan, Itävallan ja Portugalin kansallisille seurantakeskuksille niiden tällä alalla tekemästä erityistutkimuksesta, joka tuo
(200 (201 undersøkelser på dette området og dermed bidratt til å øke denne årsrapportens verdi.
(200 (201 lisäarvoa vuosiraportille.
Det skal også rettes en takk til professor Pierre Kopp for hansekspertgjennomgang av forskningsmaterialet.
Myös professori Pierre Kopp ansaitsee kiitoksen tutkimuksen vertaisarvioinnista.
)Ønsket om å inkludere så mange land som mulig for å kunne gi et fullstendig bilde for Europa står i kontrast til mangelen på data i enkelte av landene.
)Toive ottaa mukaan mahdollisimman monta maata kattavan kuvan antamiseksi Euroopasta on ristiriidassa joitakin tarkasteltuja maita koskeneiden tietojen niukkuuden takia.
Selv om vi har valgt å beholde et bredt perspektiv for denne rapporten, er mulighetene for analyse og sammenligning blitt svært begrenset av usikkerheten som hefter ved de endelige tallene.
Näin ollen, vaikka tutkimus on pidetty laaja-alaisena, lopullisten lukujen epävarmuus on rajoittanut analysointi- ja vertailumahdollisuuksia.
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge bekjempe følgene av narkotika.
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa sisällyttivät arvioonsa sekä huumeet että alkoholin).Portugali (0,074 %), Suomi (0,073 %) ja Irlanti (0,070 %)käyttivät suurimman osuuden taloudellisesta vauraudestaanhuumeiden kysyntää vähentäviin toimenpiteisiin.
Ifølge dataene samlet inn iløpet av dette forskningsarbeidet, går det fram at Norge i1999 brukte ca.
Vertailussasuurimmat ja näennäisesti rikkaimmat maat näyttävätjääneen muista jälkeen.
Men, som vihar sagt, dataene er ikke komplette, og sammenligningenkan derfor være påvirket av det.
Tosin tiedoissa olevat puutteetvoivat vaikuttaa vertailuun.
andre lands tilfelle (Hellas, Spania, Frankrike, Luxembourg,Østerrike og Portugal) kan dataene betraktes som merkomplette, til tross for en viss usikkerhet med hensyn tilhvilke utgiftskategorier som er inkludert.
lopullisista luvuista vertailussa näissä maissa melko korkeat.Lopulta suurin osa tiedoista liittyy vuoteen 1999, joka onlähtökohtana EU:n toiminnan arvioinnissa, mutta tässä onjoitakin poikkeuksia.
For Irland er de innrapporterte talleneplanlagte statlige utgifter på området etterspørselsreduksjonfor året 2000, for Frankrike går tallene tilbake til 1995 ogfor Storbritannia refererer dataene til budsjettåret2000–01.
Irlannin ilmoittamat luvut ovatkysynnän vähentämiseksi vuodeksi 2000 suunniteltujavaltion menoja, Ranskan tiedot koskevat vuotta 1995 ja Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot varainhoitovuotta2000–2001.
Man bør ha disse begrensningene i mente nårman leser beløpene i tabell 6.
Taulukossa 6 esitettyjen lukujen tarkastelussaon otettava huomioon edellä mainitut seikat.
Informasjonen kan ikke uten videre fortolkes direkte, og daikke bare fordi dataene er ufullstendige.
Näitä tietoja ei voi tulkita suoraviivaisesti, eikä vainpuuttuvien tietojen vuoksi.
Den andelen av BNP som EUs medlemsstater bruker på å begrensenarkotikaavhengighet, vil reflektere omfanget avnarkotikaproblemet eller omfanget av tiltakene pånarkotikaområdet (eller begge deler), eventuelt nivået påden sosiale og helsemessige innsatsen overfor befolkningen.En utredning av slike spørsmål kan bidra til å økeforståelsen av fenomenet og gi større kunnskaper omkostnadsestimater.
Vaurauden osuuden, jokakäytetään huumeriippuvuuden hallintaan EU:njäsenvaltioissa, voi kuitenkin tulkita kuvastavanhuumeongelman laajuutta tai siihen puuttumisenvoimakkuutta (tai molempia) tai väestöön kohdistettaviensosiaalisten ja terveyteen liittyvien toimenpiteiden tasoa.Tällaisten kysymysten tutkiminen voi edesauttaa ilmiön sekäkustannuksiin liittyvien arvioiden parempaa jasyvällisempää ymmärtämistä.