pere/sami_parallel huggingface dataset:
De nyemedlemsstatene bør omtales særskilt, for i disselandene synes heroinproblemene å ha kommet på etsenere tidspunkt, og situasjonen her synes å væremer usikker.
Uusiin jäsenvaltioihin on syytä kiinnittääerityistä huomiota, koska heroiiniongelmat ovat puhjenneetniissä myöhemmin ja tilanne on epävakaampi kuinvanhoissa jäsenvaltioissa.
Bruk av kokain og andre sentralstimulerende midler –ingen grunn til å slå seg til ro
Kokaiinin ja muiden piristeiden käyttö – ei syytäluopua valppaudesta
Europa er fremdeles et viktig marked forsentralstimulerende midler, og ut fra indikatorene
Yhdistyneessä kuningaskunnassa,jossa ekstaasin ja amfetamiinin käytön levinneisyys on
Kommentar – identifisering av narkotikatrender i Europa sjelden i de fleste EU-landene, menrapporteringsprosedyrene kunne vært bedre.
Lisäselvitys – Huumeidenkäytön suuntausten tunnistaminen Euroopan tasolla
Mot den globale trenden – ingenting tyderpåsignifikante metamfetaminproblemer i Europa peker trenden for bruk av amfetamin, ecstasy ogkokain fortsatt opp for Europa sett under ett. I mangemålinger har – etter cannabis – ecstasy passertamfetamin som det nest vanligste narkotiske stoffet i Europa.
1990-luvulta lähtien ollut monen mittarin osalta kaikkeinlaajin, väestötutkimuksen ja koululaiskyselyn tuoreet tiedotviittaavat kuitenkin siihen, että näiden molempienhuumeiden käyttö saattaa olla vähenemässä, amfetamiininkohdalla melko voimakkaasti ja ekstaasin kohdalla hiemanheikommin.
I Storbritannia som i de fleste målingersiden 1990-årene, har hatt de høyesteprevalenstallene for ecstasy- og amfetaminbruk,antyder imidlertid senere tids data fra bådegenerelle befolkningsundersøkelser ogskoleundersøkelser at bruken av begge stoffene kanvære på vei ned, ganske omfattende for amfetaminog i noen mindre grad for ecstasy.
Levinneisyys on Yhdistyneessäkuningaskunnassa kuitenkin edelleen melko laaja muihinmaihin verrattuna, mutta ero ei ole enää yhtä selkeä kuinaiemmin, sillä monet maat ovat raportoineetsamankaltaisia lukuja käytön levinneisyyden alalla.
Storbritannia harfremdeles relativt høye prevalenstall sammenlignetmed andre land, men forskjellen er i dag mindremarkant ettersom en rekke land nå rapporterertilsvarende tall for bruk, slik at bildet nå er mer liktsituasjonen for cannabis som beskrevet ovenfor.
Tilannemuistuttaa näin ollen tilannetta kannabiksen käytön alalla.
Det er stor bekymring verden over for deøkende problemene med metamfetamin, og tallenefor bruk synes å være høye eller økende i USA,Australia, deler av Afrika og store deler av Sørøst-Asia.
aiheuttaa maailmalla yhä enemmän huolta, ja aineenkäyttö on yleistä tai yleistymässä Yhdysvalloissa,Australiassa, osissa Afrikkaa ja suuressa osassa Kaakkois-Aasiaa.
Hittil har bruken av metamfetamin i Europa i all hovedsak vært begrenset til Dentsjekkiske republikk, som har et veletablert problemmed dette stoffet.
Metamfetamiinin käyttö on Euroopassa toistaiseksirajoittunut pitkälti Tšekkiin, jossa tämä huume on jopitkään ollut ongelmana.
Andre steder i Europa rapporteresdet bare sporadisk om metamfetamin på markedet,med enkelte rapporter om beslag og sporadiskemerknader om import fra Den tsjekkiske republikktilnabolandene.
Muualta Euroopasta on saatuvain satunnaisesti ilmoituksia metamfetamiinista sekä sentakavarikoista ja tuonnista Tšekistä naapurimaihin.Kunotetaan kuitenkin huomioon, että useilla Euroopanmailla on tiiviit suhteet niihin maailmankolkkiin, joissametamfetamiini on ongelma, ja että Euroopanpiristemarkkinat ovat kasvamassa, metamfetamiinin käytönmahdollista leviämistä ei voida jättää huomiotta, ja tälläalalla onkin pysyttävä valppaana.
Det er store variasjoner i prevalensen for kokainbruki Europa, men igjen synes trenden generelt å gåopp.
Kokaiinin käytön levinneisyydessä on voimakkaita eroja Euroopan sisällä, mutta suuntaus on jälleen kerrannouseva.
Data fra undersøkelser tyder på at særlig i Spania og Storbritannia økte kokainbruken vesentligpå slutten av 1990-tallet, og i den senere tid har detvært ytterligere, om enn små, økninger.
Tutkimuksista saadut tiedot viittaavat siihen, ettäerityisesti Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassakokaiinin käyttö lisääntyi huomattavasti 1990-luvulla, ja seon viime aikoina lisääntynyt edelleen, joskin vähemmässämäärin.
I beggedisse landene er anslagene for nylig bruk av kokainnå høyere blant unge voksne enn anslagene forecstasy og amfetamin.
Molemmissa näissä maissa arviot kokaiininhiljattaisesta käytöstä nuorten aikuisten keskuudessa ovatnyt korkeammat kuin ekstaasia ja amfetamiinia koskevatarviot.
Konsekvensen av bruken av sentralstimulerendemidler for folkehelsen i Europa er vanskelig å måle,men dokumentasjonen tyder på at vi ikke børforholde oss passive til dagens forbruksmønstre.Etterspørselen etter kokainrelatert behandlingøker.Selv om det er store variasjoner landeneimellom, utgjør kokain rundt 10% av allebehandlingssøknader i Europa.
Maiden välillä on suuria eroja, muttakokaiinin osuus kaikesta hoidontarpeesta Euroopassa onnoin 10prosenttia.
Bruken av crack, enform for kokain som er særlig forbundet medhelserisiko og andre problemer, er fremdelesbegrenset i Europa.
Crackkokaiinia – huumeen muotoa,johon liittyy erityisen paljon terveys- ja muita ongelmia –käytetään Euroopassa melko vähän.
Rapportene om crackbruk erstort sett begrenset til noen få større byer, meninnenfor det enkelte samfunn hvor dette stoffetbrukes, kan stoffet forårsake betydelig skade.Enrekke praktiske og metodologiske spørsmål gjørdet vanskelig å vurdere hvor mange dødsfall i Europa som er relatert til sentralstimulerende midler.Selv om antallet vil være lavt i forhold til rapporterteopiatrelaterte dødsfall, kan det være på vei opp,oger sannsynligvis underrapportert.
Crack-kokaiininkäytöstä raportoivat yleensä vain muutamat suuretkaupungit, joskin yhteisöissä, joissa tätä huumettakäytetään, sen aiheuttamat haitat voivat olla merkittäviä.Piristeisiin liittyvien kuolemantapausten määrää Euroopassa on useista käytännön syistä jamenetelmällisistä syistä vaikea arvioida.
Selv omdatatilfangsten i dag er veldig begrenset, antyder enrekke land at kokain spiller en utslagsgivende rolleirundt 10% av alle narkotikarelaterte dødsfall.Ecstasyrelaterte dødsfall forekommer fremdeles
Vaikka näidentapausten määrä on pieni verrattuna ilmoitettuihinopiaattikuolemien määriin, se saattaa olla kasvamassa,sillä kaikkia tapauksia ei todennäköisesti edes ilmoiteta.Tietoja on toistaiseksi saatavilla vain vähän, mutta useatmaat ovat tuoneet esiin, että kokaiini on ratkaisevassaasemassa noin 10prosentissa kaikista huumekuolemista.Ekstaasikuolemat ovat yhä harvinaisia useimmissa EU-maissa, mutta raportointimenetelmiä voisi parantaa.
Å ha et tjenestetilbud til personer mednarkotikaproblemer, kan gjøre hele forskjellen bådefor den enkelte narkotikabrukeren og for samfunnetsom vedkommende bor i.
Huumeongelmaisille tarjottavat palvelut voivat auttaa sekäyksittäisiä huumeidenkäyttäjiä että yhteisöjä, joissa heasuvat.
Dette faktum er noe mangeland erkjenner i sin nasjonale narkotikapolitikk, ogen forpliktelse om å utvide tjenestene for personermed narkotikaproblemer finner man både i gamleognye EU-handlingsplaner mot narkotika.
Tämä on tunnustettu useissa kansallisissahuumepolitiikoissa, ja sekä vanhassa että uudessahuumausaineiden torjuntaa koskevassa EU:ntoimintasuunnitelmassa on sitouduttu huumeongelmaisilletarjottavien palvelujen laajentamiseen.Huumeongelmaisille Euroopassa tarjottavien palvelujenlaajuutta on vaikea kartoittaa kattavasti, mutta useatindikaattorit viittaavat selkeästi siihen, että sekähoitopalvelut että tietyt haittojen vähentämiseen tähtäävätpalvelut ovat lisääntyneet merkittävästi.
Selv omdet er vanskelig å skaffe full oversikt over hvoromfattende tilbudet er for personer mednarkotikaproblemer i Europa, tyder flere indikatorerpå at både behandlingstjenester og enkelte formerfor skadereduksjons-tjenester er blitt kraftigereutbygget.
Erilaistenpalvelujen luonteessa ja laajuudessa on kuitenkin suuriaeroja maiden välillä.
Når dette er sagt; typen og omfangetavde ulike tjenestene varierer svært mye landeneimellom.
Maailmanlaajuisen suuntauksen torjuminen –Euroopassa ei ole merkkejä huomattavastametamfetamiiniongelmasta
Et tilbud som klart er blitt utvidet i løpet avdet siste tiåret, er substitusjonsbehandling medopioider, særlig i land der sprøytebruk av heroin errelativt utbredt.
Metamfetamiinin tiedetään liittyvän useisiin terveys- jasosiaaliongelmiin. Kasvava metamfetamiiniongelma
Metadon utgjør i underkant av 80%av substitusjonsbehandlingen i Europa og over 90%av substitusjonsbehandlingen i spesialisttjenestene,men buprenorfin blir et stadig mer populært
Korvaushoito ei ole ainoa vaihtoehto opiaattiongelmaisille,mutta muista terapeuttisista lähestymistavoista ei ole
Europa har fortsatt lavere narkotikabruk enn USA, men like høye prevalensanslag på en del områder
Huumeidenkäyttö on Euroopassa edelleen vähäisempää kuin Yhdysvalloissa – levinneisyyttä koskevat arviot ovatkuitenkin joillakin alueilla jo samankaltaisia
Nivåene av narkotikabruk har historisk sett vært mye høyere i USA enn i landene i Europa.
Huumeita on jo menneinä vuosina käytetty Yhdysvalloissa huomattavasti enemmän kuin Euroopan maissa.
Dette gjelder i høy grad også i dag,men en sammenligning av data for nylig bruk (siste års prevalens) tyder på at noen land i Europa har like høye nivåer av cannabis-,ecstasy- og kokainbruk blant unge voksne som USA (se figur).
Tilanne on edelleenkinpitkälti sama, mutta äskettäistä käyttöä (käyttö viimeisen vuoden aikana) koskevien tietojen vertailu osoittaa, että kannabiksen,ekstaasin ja kokaiinin käyttö nuorten aikuisten keskuudessa on muutamassa Euroopan maassa samalla tasolla kuin Yhdysvalloissa(ks. kaavio).
Og når det gjelder nylig bruk av ecstasy blant unge voksne, liggerde amerikanske anslagene under anslagene i flere land i Europa, noe som muligens gjenspeiler den sterke europeisketilknytningen til den historiske utviklingen av bruken av dette stoffet.
Nuorten aikuisten ekstaasin äskettäisen käytön kohdalla Yhdysvaltojen arviot ovat jopa alhaisempia kuin joidenkin Euroopan maiden arviot, mikä saattaa heijastaa Euroopan tiivistä kytköstä kyseisen huumeen käytön historialliseen kehitykseen.Huumeidenkäyttö on kuitenkin kaikkien mittareiden osalta keskimäärin vähäisempää EU:n kuin Yhdysvaltojen väestössä.Huumeiden käyttö yleistyi useissa Euroopan maissa myöhemmin kuin Yhdysvalloissa, ja tämä saattaa heijastua Yhdysvaltojenkorkeisiin arvioihin huumeita ainakin kerran käyttäneiden määrästä (ks. kaavio 1, 2 ja 3 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa).
Imidlertid viser alle målinger at gjennomsnittet for befolkningeni EU fremdeles er lavere enn gjennomsnittet for befolkningen i USA.
Näitäarvioita voidaan pitää jossain määrin kumulatiivisina indikaattoreina käytön levinneisyydestä pitkällä aikavälillä.
Nylig bruk (siste år) av cannabis blant unge voksne (15–34 år)
(15–34-vuotiaat) Euroopassa ja Yhdysvalloissa Kannabista hiljattain (viimeisen vuoden aikana) käyttäneet nuoret aikuiset (15–34-vuotiaat)
Europeisk gjennomsnitt
Euroopan keskiarvo
Nylig bruk (siste år) av ecstasy blant unge voksne (15–34 år)
Ekstaasia hiljattain (viimeisen vuoden aikana) käyttäneet nuoret aikuiset (15–34-vuotiaat)
Nylig bruk (siste år) av kokain blant unge voksne (15–34 år)
Kokaiinia hiljattain (viimeisen vuoden aikana) käyttäneet nuoret aikuiset (15–34-vuotiaat)
I USA ble undersøkelsen gjennomført i 2003, i aldersgruppen 16-34 år. Kalkulert på nytt på grunnlag av opprinnelige data.
USA:ssa tutkimus suoritettiin vuonna 2003, ja ikäryhmä oli 16–34-vuotiaat; tiedot on laskettu uudelleen alkuperäisten tietojen perusteella.
I de europeiske landene ble de fleste undersøkelsene (17 av 19) gjennomført mellom 2001 og 2004, og standard aldersspredning er 15-34 (i enkelte landfra 16 eller 18).
Euroopan maissa suurin osa tutkimuksista (17 tutkimusta 19:stä) suoritettiin vuosien 2001 ja 2004 välillä, ja vakioikäryhmä oli 15–34-vuotiaat (joissakinmaissa alempi ikäraja voi olla 16 tai 18 vuotta).
Gjennomsnittlig europeisk prevalens er beregnet som gjennomsnittet av nasjonale prevalenstall vektet med antall innbyggere i alderen 15-34 år i hvert land(2001, hentet fra Eurostat).USA: SAMHSA, Office of Applied Studies, National Survey on Drug use and Health, 2003 (www.samhsa.gov) og (http://oas.samhsa.gov/nhsda.htm#NHSDAinfo).Europa: Tabell GPS-11 i EONNs Statistiske opplysninger 2005.
Keskimääräinen esiintyvyys Euroopassa laskettiin kansallisten esiintyvyyslukujen perusteella painotettuna kansallisen 15–34-vuotiaiden väestömäärän mukaan(vuosi 2001, Eurostat).Yhdysvallat: SAMHSA, Office of Applied Studies, National Survey on Drug use and Health, 2003 (www.samhsa.gov ja http://oas.samhsa.gov/nhsda.htm#NHSDAinfo).Eurooppa: Taulukko GPS-11 seurantakeskuksen vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Basert på nasjonale Reitox-rapporter (2004).
Perustuu Reitoxin kansallisiin raportteihin (2004).
terapeutiske alternativer som er mest hensiktsmessigei behandlingen av f.eks. personer som har problemermed sentralstimulerende midler eller cannabis.Åutvikle effektive behandlinger for disseklientkategoriene vil nok bli en stadig viktigereutfordring.
ongelmakäyttäjille tarjottaviin laajempiin palveluihin,etenkin matalan kynnyksen palveluihin, ja niitäpidetäänkin usein tapana tavoittaa aktiivisethuumeidenkäyttäjät ja mahdollisesti ohjata heidät hoitoonja muihin palveluihin.
Antallet personer som idag som mottar legemiddelassistert rehabilitering i Europa anslås til i overkant av 500 000, noe somkan tyde på at mellom en firedel og halvparten avdesom har opiatproblemer, er isubstitusjonsbehandlings-programmer.
Esimerkiksi piriste- tai kannabisongelman takiahoitoon hakeutuvien parhaasta hoitovaihtoehdosta ei oleläheskään yhtä laajaa yksimielisyyttä, ja tehokkaidenhoitovaihtoehtojen kehittäminen näille asiakkaille tuleetodennäköisesti olemaan yhä tärkeämpi haaste.
Substitusjonsbehandling er ikke det enestealternativet for de som har opiatproblemer, mendataene om andre terapeutiske metoder erutilstrekkelige og kan på EU-nivå ikke brukes til åutlede pålitelige anslag over tilbudet av dissetjenestene.
Huumeidenkäyttö, hiv-tartunta ja aids – toimiaontarjolla yhä enemmän ja ne saattavat vaikuttaayleisiin suuntauksiin
Det er gjort betydelig framgang når detgjelder å utvikle ulike behandlingsmodeller forpersoner med opiatproblemer, og evidensgrunnlagetfor å vurdere effektiviteten på dette feltet er relativtsolid.
Hoitopalvelujen laajeneminen ei ole ainoa ala, jollahuumeiden ongelmakäyttäjille tarjottavat palvelut ovatparantuneet.
Rehabilitering er ikke det eneste området hvortjenestene for problematiske narkotikabrukere er blittbedre.
Heteroseksuaalinenseksi on ohittanut huumeiden injektiokäytön aidsinsuurimpana riskitekijänä Euroopassa.
Sprøytespiss- og sprøytebytteprogrammer,som sikrer sprøytebrukere sterilt utstyr, finnes nå ipraktisk talt alle EU-medlemsstatene, og i de flestelandene har trenden på middels sikt vært en økningbåde i omfanget av aktiviteter og i den geografiskedekningen.
Tämä saattaa johtuasiitä, että erittäin tehokkaan antiretroviraalisen hoidon(HAART) saatavuus on lisääntynyt vuoden 1996 jälkeen,että hoitopalvelut ja haittojen vähentämiseen tähtäävätpalvelut ovat lisääntyneet ja että injektiokäyttäjien määräon vähentynyt useimmissa tästä ongelmasta enitenkärsivissä maissa.
I noen medlemsstater spiller ogsåapotekene en viktig rolle i dekningen for slikeprogrammer.
WHO:n arviot viittaavat siihen, ettäuseimmissa Euroopan maissa yli 75prosenttia henkilöistä,jotka tarvitsevat HAART-hoitoa, voivat saada sitä.
Spesialistprogrammene er ofte integrerti mer allmenne tjenester for personer mednarkotikaproblemer, særlig lavterskeltjenester, ogbetraktes derfor ofte som en måte å få kontakt medaktive narkotikabrukere på, og kanskje også som enkanal til behandling og andre tjenester.
Myös hivtartuntojen määrä lisääntyi aiemmin voimakkaasti joissakin Baltian maissa, mutta määrä on viime aikoina vähentynytaivan yhtä voimakkaasti, mikä johtuu todennäköisesti siitä,että suurimmassa riskiryhmässä oleva väestö on jo saanut
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa mesteparten av rapportene besittelse eller bruk avnarkotika.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa tartunnan, ja kenties – tosin epätodennäköisemmin – myöspalvelujen tarjonnan lisääntyminen on saattanut vaikuttaatilanteeseen joillakin alueilla.
I de fleste medlemsstatene gjelderstorparten av lovbruddene cannabis, og siden 1998har andelen cannabislovbrudd enten økt eller værtstabil i de fleste av landene. Til sammenligningharandelen heroinrelaterte lovbrudd gått ned imange land.
huumeidenkäytölle kuuluvat yleisimpiin huolenaiheisiin,jotka voidaan luokitella ”huumeisiin liittyvän yleisenhaitan” nimikkeen alle (”Drug-related public nuisance”).Tätä kysymystä käsitellään yksityiskohtaisesti vuosiraportinliitteenä olevassa erityiskysymysten osassa, jossakäsitellään saman aihepiirin alalla myös strategioitahuumeongelmaisten ohjaamiseksi vankilan sijasta hoitoon(”Alternatives to imprisonment: targeting offendingproblem drug users in the EU“ – ”Vankilan vaihtoehdot:kohderyhmänä rikoksia tekevät huumeidenongelmakäyttäjät EU:ssa”).
Generelt har forekomsten av AIDS forårsaket avsprøytebruk gått ned i lengre tid. Heteroseksuellkontakt har nå tatt over etter sprøytebruk som størsterisikofaktor for utbredelsen av AIDS i Europa.
Useimmissa muissa EU:n uusissa jäsenvaltioissa hiv:nlevinneisyys on pysynyt suppeana samoin kuin useassa EU:n 15vanhassa jäsenvaltiossa.
Dekningenanslås imidlertid å være lav i flere av de baltiskestatene, og det er mulig at det er dette vi ser igjen iøkningen i nye AIDS-tilfeller blant sprøytebrukereienkelte områder i Baltikum.
Useimmissa niistä EU:njäsenvaltioista, joissa hiv:n levinneisyys huumeideninjektiokäyttäjien keskuudessa on ollut laaja, tartuntojenmäärä on ensin laskenut ja sitten vakiintunut.
Tidligere økte ogsåantallet nye HIV-tilfeller dramatisk i denne delen av Europa, men tallene den senere tid har falt likedramatisk, sannsynligvis på grunn av en metning ide mest risikoutsatte populasjonene. I tillegg kaninoen områder utbyggingen av tjenestetilbudet haen virkning.
Tämä eitarkoita, että nämä ongelmat olisivat kadonneet: vaikkakansallisia suuntauksia onkin metodologisista syistä vaikeatulkita, joissakin uusissa tutkimuksissa on tuotu esiin uusiatartuntoja huumeiden injektiokäyttäjien tietyissäalaryhmissä ja painotettu tarvetta pysyä valppaana.
Offentlig sikkerhet og ungdommenseksponering for narkotika er noe av det som vekkerstørst bekymring.
Huumepolitiikkojen kehittäminen – joitakin yhteisiäpiirteitä mutta myös kansallisia eroja
Utviklinger innenfor narkotikapolitikken – enkeltefelles elementer, men respekt for nasjonale forskjeller
Yleiset raportit huumeiden hallussapidostataikäytöstä määrättävistä seuraamuksista
De fleste andre nye EU-medlemsstatene harfremdeles lave prevalenstall for HIV, og det sammegjelder mange av EU-15-landene.
Tärkeimmän poikkeuksenmuodostavat huumerikokset, jotka ovat kirjattujahuumelainsäädännön vastaisia rikoksia.
I de EU-landenesom historisk sett har hatt høye prevalenstall for HIVblant sprøytebrukere, har de fleste observert ensignifikant nedgang og deretter stabilisering.
Maiden välisiävertailuja on tehtävä varoen, mutta vaikuttaisi siltä, ettähuumelainsäädännön vastaiset rikokset lisääntyivät useissa EU-maissa 1990-luvun loppupuolen ja vuoden 2003välisenä aikana.
Dettebetyr ikke at disse problemene er borte, for til trossfor metodologiske vansker som gjør det problematiskå tolke trender på nasjonalt nivå, har enkelte studieri den senere tid avdekket ny smitte i visseundergrupper av sprøytebrukere.
Kasvu oli erityisen voimakasta joissakinuusissa jäsenvaltioissa. Useimmissa maissa suurin osarikoksista liittyy kannabikseen, ja kannabisrikosten määräon useimmissa maissa lisääntynyt tai pysynyt vakaanavuoden 1998 jälkeen.
Fortsatt årvåkenheter derfor fremdeles i høyeste grad nødvendig.
Heroiiniin liittyvien rikosten määräon sen sijaan vähentynyt useissa maissa.
Generelle rapporter om straffesanksjonerforbesittelse eller bruk av narkotika
Monissa Euroopan maissa ollaan yhä huolestuneempiahuumeidenkäytön lisääntyvästä vaikutuksesta ympäröiväänyhteisöön.
Som det framgår av denne rapporten, er det i Europa store forskjeller medlemsstatene imellom,både når det gjelder hvilke narkotikaproblemer destår overfor, og når det gjelder politikk så vel somtiltakenes type og omfang.
Tästä raportista ilmenee selkeästi, että jäsenvaltioidenvälillä on Euroopassa suuria eroja sekä huumeongelmissaettä toimenpiteiden laajuudessa ja luonteessa.
Likevel er det en delfellestrekk ved narkotikasituasjonen i de flestelandene.
Tästähuolimatta useimpien maiden huumetilanteissa on joitakinyhteisiä piirteitä.
På et politisk plan uttrykker medlemsstateneen generell politisk forpliktelse til å utarbeide enbalansert og evidensbasert politikk i tråd medinternasjonale forpliktelser, som også tar ibetraktning fordelene som kan oppnås ved et styrketsamarbeid på europeisk nivå, samtidig som det klarterkjennes at narkotikapolitikken forblir et nasjonaltansvar.
Politiikan tasolla jäsenvaltiot ovatyleisesti sitoutuneet kehittämään tasapainoisen ja näyttöönpohjautuvan ratkaisun kansainvälisiä sitoumuksianoudattaen, ja samalla kun ne tunnustavat, ettähuumepolitiikat ovat valtioiden vastuulla, ne tavoittelevatyhteistyön tehostamisesta Euroopan tasolla saatavaahyötyä.
Disse ambisjonene er nedsatt i EUsnarkotikastrategi og handlingsplaner.
Nämä pyrkimykset on muotoiltu EU:nhuumestrategiassa ja toimintasuunnitelmissa.
Selv om ikkealle de ambisiøse målene i EUs narkotikastrategi oghandlingsplan 2000–2004 ble nådd, viser denhvordan medlemsstatene, EU-institusjonene ogfagorganene kan samarbeide for å koordinere ogmåle framgang på narkotikaområdet.
Vaikkavuosiksi 2000–2004 laaditussa EU:n huumestrategiassa jatoimintasuunnitelmassa ei saavutettukaan kaikkiakunnianhimoisia tavoitteita, se on osoitus merkittävästäkehityksestä tavassa, jolla jäsenvaltiot, EU:n toimielimet jaerityisvirastot voivat työskennellä yhdessä edistyksenkoordinoimiseksi ja mittaamiseksi huumealalla.
EUs nyenarkotikastrategi for perioden 2005–2012 tar siktepå å føre denne prosessen ett skritt videre.
EU:nuudessa huumestrategiassa vuosiksi 2005–2012 pyritäänviemään tätä prosessia eteenpäin.
Innledning tiltak for å forebygge og redusere narkotikabruk og -avhengighet så vel som narkotikarelatert skade påhelse og samfunnsstruktur,
Johdanto huumausaineiden käytön, huumeriippuvuuden jahuumausaineiden aiheuttamien terveydellisten jasosiaalisten haittojen ehkäisemiseen ja vähentämiseen
De politiske utviklingene på narkotikaområdet i EUsmedlemsstater vil nødvendigvis måtte bli uensartet oggjenspeile det mangfold av tilnærmingsmåter som finnespå nasjonalt plan og EU-plan. Dette utelukker imidlertidikke at det også finnes fellestrekk som fortjener analyse.
Huumepolitiikan kehitys EU:n jäsenvaltioissa onväistämättä epäyhtenäistä, sillä lähestymistavatkansallisella ja Euroopan tasolla ovat erilaisia.Kehityksessä on kuitenkin yhteisiä piirteitä, joita on syytäarvioida.
sikre et høyt nivå av trygghet for befolkningen genereltved å iverksette tiltak mot produksjon og tilbud avnarkotika, handel med narkotika over landegrensenesamt intensivere de forebyggende tiltakene motnarkotikarelatert kriminalitet gjennom effektivtsamarbeid mellom medlemsstatene.
varmistetaan jäsenvaltioiden tehokkaan yhteistyönavulla yleisön turvallisuuden korkea taso toteuttamallatoimia, joilla torjutaan huumausaineiden tuotantoa jatarjontaa sekä niiden rajatylittävää laitonta kauppaa,ja tehostamalla ennaltaehkäisevää toimintaahuumausaineisiin liittyvän rikollisuuden torjumiseksi.
Disse to målene dekker de seks prioriterte tiltakene som blefastsatt i EUs narkotikastrategi for 2000–2004. Den nyestrategien holder fast ved en integrert, tverrfaglig ogbalansert tilnærming hvor tiltakene kombineres for åredusere både tilbud og etterspørsel.
Nämä kaksi tavoitetta kattavat EU:n vuosien 2000–2004huumausainestrategian kuusi ensisijaista tavoitetta.Uudessa strategiassa toistetaan yhtenäinen, monialainenja tasapainoinen lähestymistapa, jossa yhdistyvät sekäkysyntää että tarjontaa vähentävät toimenpiteet.
Den fokuserer pådisse to politikkområdene og på to gjennomgripendetemaer – “internasjonalt samarbeid” og “informasjon,forskning og evaluering” – samt på “samordning”.
Siinäkeskitytään näihin kahteen toimintapoliittiseen alaan jakahteen monialaiseen aiheeseen – ”kansainväliseenyhteistyöhön” ja ”tiedotukseen, tutkimukseen ja arviointiin”– sekä ”koordinointiin”.
I løpet av rapporteringsperioden har det mestframtredende av disse felles trekkene vært den måtennarkotikastrategiene er blitt evaluert på i medlemsstatene.Flere EU-land har evaluert gjennomføringen av sinnasjonale narkotikastrategi.
Tarkastelujakson aikana näistä piirteistä keskeisin onhuumausainestrategioiden arviointitapa eri jäsenvaltioissa.Kansallisten huumausainestrategioiden täytäntöönpanoaarvioidaan useassa EU-maassa.
Selv om betydningen avevalueringen av narkotikapolitikken som sådan ennå ikkekan fastslås, har evalueringen allerede gitt en del lovenderesultater. Vi har nemlig fått større forståelse av hvor vi harlyktes og hvor vi har feilet, og i noen tilfeller har resultatetav evalueringen medført at økte ressurser er satt inn for åoppfylle urealiserte strategimål.
Vaikka arvioinninvaikutuksia koko huumepolitiikkaan ei voida vielämäärittää, arvioinnista on jo saatu lupaavia tuloksia: nytymmärretään entistä paremmin, missä on onnistuttu jaepäonnistuttu, ja arvioinnin seurauksena on joissakintapauksissa lisätty määrärahoja strategiantoteutumattomien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Videre er evalueringen av EUs strategi og handlingsplan for 2000–2004 det førsteresultatet av en viktig prosess hvor medlemsstatene, EU-institusjoner og spesialorganer samarbeider for å måleprogresjonen på narkotikaområdet. Av andre politiskeutviklinger som har funnet sted i løpet avrapporteringsperioden, kan nevnes at enkelte land har sattned straffene for bruk av narkotika samt utvidetstrafferammene for narkotikahandel og narkotikarelatertelovbrudd hvor mindreårige er involvert.
EU:nstrategian ja toimintasuunnitelman (2000–2004) arviointion ensimmäinen tulos merkittävästä prosessista, jossajäsenvaltiot, EU:n toimielimet ja erityisvirastot selvittävätyhdessä edistymistä huumausaineiden torjunnan alalla.Tarkastelujakson aikana joissakin maissa on myöslievennetty huumeidenkäytöstä määrättäviä seuraamuksiasekä tiukennettu huumausainekaupasta ja alaikäisiinkohdistuvista huumerikoksista määrättäviä seuraamuksia.
En strategisk tilnærming til ennarkotikapolitikk i Den europeiske union
Huumepolitiikkaa koskeva strateginenlähestymistapa Euroopan unionissa
I februar 2005 la Europakommisjonen fram for Europaparlamentet og Det europeiske råd Melding om EUs handlingsplan mot narkotika for 2005–2008.
Euroopan komissio antoi helmikuussa 2005 Euroopanparlamentille ja neuvostolle tiedonannon huumausaineidentorjuntaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta(2005–2008).
Dette bør legge til rette foroppfølging og overvåking av tiltakene, samtidig somrettledningen med hensyn til gjennomføringen av planenblir mer effektiv.
Tämänpitäisi helpottaa paitsi toimien jälkiseurantaa myössuunnitelman täytäntöönpanoa.
Kommisjonen vil årlig foreta engjennomgang av framdriften for handlingsplanenogutarbeide en konsekvensanalyse før den utarbeiderforslag til handlingsplan for 2009–2012.
Komissio toteuttaavuosittain toimintasuunnitelman tilannekatsauksen javaikutustenarvioinnin, ennen kuin se ehdottaasuunnitelmaa vuosiksi 2009–2012.
EUs narkotikastrategi for 2005–20012, som ble vedtatt av Det europeiske råd i desember 2004, tar hensyn tilresultatene av den endelige evalueringen av framgangen iden forrige perioden (2000–2004).
Joulukuussa 2004 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossahyväksytyssä EU:n huumausainestrategiassa vuosiksi2005–2012 otetaan huomioon edeltävän ajanjaksonaikana (2000–2004) tapahtuneen edistymisenloppuarvioinnin tulokset.
Narkotikastrategienhar som mål å tilføre de nasjonale strategiene mer verdisamtidig som den overholder prinsippet om nærhetogproporsjonalitet.
Sen tavoitteena on tuodalisäarvoa kansallisiin strategioihin kunnioittaen samallaperussopimuksissa määrättyjä toissijaisuus- jasuhteellisuusperiaatteita.
Strategien fastsetter to overordnedemål for EU på narkotikaområdet:
Siinä asetetaan EU:lle kaksihuumausaineita koskevaa yleistavoitetta:
• oppnå et høyt nivå av helsevern, velferd og sosialutjevning ved å være et supplement til medlemsstatenes
• saavutetaan korkea taso terveyden suojelun,hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alallatäydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa, joka tähtää
De fleste medlemsland har fulgt EUs eksempel og vedtattnasjonale narkotikastrategier.
EU:n esimerkin mukaisesti useimmissa jäsenvaltioissa onhyväksytty kansallisia huumausainestrategioita.
Av de 29 landene somomtales i denne rapporten, har 26 en egennarkotikapolitikk som bygger på en nasjonalnarkotikaplan, narkotikastrategi eller lignende dokument.Når det gjelder de øvrige landene, godkjente Nasjonalkomité for koordinering av mottiltak mot narkotika i Italia
Tässäraportissa käsitellyistä 29maasta 26toteuttaa kansallistahuumepolitiikkaa kansallisen suunnitelman, strategian taivastaavan asiakirjan mukaisesti. Muista maista Italiassahuumeiden vastaisten toimien koordinoinnista vastaavakansallinen komitea hyväksyi maaliskuussa 2003kansallisen suunnitelman, jota käsitellään parhaillaan
De første resultatene av evalueringenavnarkotikastrategiene en nasjonal plan i mars 2003, som må vurderes iregionene og de selvstyrte provinsene.
Luku 1: Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä käsitteli 25.ja 26.lokakuuta 2004 komission tiedonantoa alueilla ja maakunnissa; Malta ja Itävalta ilmoittivat, ettäkansallisen huumausainestrategian valmistelu ja tästä loppuarvioinnista(3).
Malta og Østerrikehar signalisert at de i skrivende stund får på plassprosedyrer for utarbeidelse og godkjenning av en nasjonal narkotikastrategi (1
Siinä pyrittiin arvioimaan sitä, hyväksyntä oli tätä raporttia laadittaessa vielä kesken(1
EUs narkotikastrategi (2000–2004) ble evaluert irapporteringsperioden.
4) uusi keskusteluun, jonka perusteella hyväksyttiin(huumausainestrategia.
Rådet av justis- oginnenriksministre gikk på sitt møte 25.–26. oktober, 2004gjennom Kommisjonens rapport om den endelige evalueringen (3
Täsmällisten ja määrällisesti ilmaistavientoiminnallisten tavoitteiden puuttuminen hankaloitti suurestiarviointityötä.
Det var også i forkant avdebatten et innspill om godkjenningen (4) av den nyenarkotikastrategien.
Uusia kansallisia huumausainestrategioita on hyväksyttyseitsemässä EU-maassa (ks. taulukko 1).
En styringskomité bestående av;medlemmer av Kommisjonen, de fire medlemsstatene somhar innehatt formannskapet i 2003–2004, EONN og Europol bisto Kommisjonen i arbeidet med evalueringen.Mangelen på nøyaktige og målbare operasjonellemålsettinger gjorde denne øvelsen svært vanskelig.
Periaate, jonkamukaan huumepolitiikan on oltava kokonaisvaltaista jamonialaista, hyväksytään kaikissa jäsenvaltioidenkansallisissa huumausainestrategioissa EU:nlähestymistavan mukaisesti.
Syv EU-land har vedtatt nye nasjonale narkotikastrategier(se tabell 1).
EU:n huumausainestrategia (2000–2004) arvioitiintarkastelujakson aikana.
I henhold til EUs holdning til narkotika synesprinsippet om at narkotikapolitikken bør være global ogtverrfaglig å være fulgt i alle de nasjonalenarkotikastrategiene i medlemsstatene.
Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto liitteissä(5) tuotiin esille merkittävimmät saavutuksethuumausaineiden torjunnan alalla kansallisella ja EU:ntasolla sekä alat, joilla tarvitaan lisätoimia.
Innholdet i hvertlands nasjonale strategi kan imidlertid væregrunnleggende forskjellig, f.eks. når det gjeldergjennomføring av tilbud og tiltak, som kan variere til trossfor at samme terminologi benyttes; hvilken rolle evalueringspiller i strategien, som kan variere fra sentral til marginal;eller til og med når det gjelder godkjenning eller innføringav andre viktige aspekter ved politikken, f.eks.skadereduksjon.
Siinäkorostettiin, että huumausaineisiin liittyvienterveysongelmien (kuten immuunikatoviruksen (hiv) jahepatiitin) levinneisyyttä ja huumekuolemien määrää (EU:nhuumausainestrategian tavoite 2) oli onnistuttuvähentämään ja että erityisesti hoidon saatavuus(tavoite3) oli parantunut.
Tabell 1: Nye nasjonale narkotikastrategier
Taulukko 1: Uudet kansalliset huumestrategiat
Ytelsesindikatorer
Tulosindikaattorit
Tidsplan eller innføringsdato
Aikataulu tai hyväksymispäivä
Ansvarlig for gjennomføring
Määrälliset tavoitteet
Nasjonal strategi for forebygging av narkotikaavhengighet
Kansallinen strategia huumeriippuvuuden ehkäisemiseksi
Nasjonal narkotikastrategi
Kansallinen huumestrategia
Strategi for et nasjonalt program for forebygging av narkotikaavhengighet
Huumeriippuvuuden torjuntaa koskevan kansallisen ohjelman strategia
Strategi og handlingsplan mot narkotika og narkotikaavhengighet
Huumeita ja huumeriippuvuutta koskeva strategia ja toimintasuunnitelma
Resolusjon om nasjonalt program på narkotikaområdet
Huumeisiin liittyvää kansallista ohjelmaa koskeva päätöslauselma
m.d. – mangler data.Data fra nasjonale kontaktpunkter.Luxembourgs strategi inneholder ennå ikke kvantifiserbare mål for tilbudsreduksjon.Kypros’ strategi anfører at for å nå strategiens målsetting, må finansielle og menneskelige ressurser stilles til rådighet – uten at dette er tallfestet i strategien.
(1) (2) (3) tes: tietoja ei ole saatavilla.Kansallisten seurantakeskusten henkilöstön toimittamat tiedot.Luxemburgin strategiaan sisältyviä määrällisiä tavoitteita ei ole saatavilla tarjonnan vähentämisen osalta.Kyproksen strategiassa tuodaan esiin, että strategian tavoitteiden saavuttamiseksi varmistetaan riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit – tekstissä ei ole tarkennettu lukuja.
For ytterligere informasjon og definisjoner, se EONNs nettside (www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).Det foreligger ingen data om skadereduksjon for Malta, Slovakia og Tyrkia.KOM (2004) 707 endelig.Det europeiske råd (16.–17. desember 2004) – Konklusjoner.Blant annet EONN og Europols statistiske “øyeblikksbilde” (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Lisätietoja ja määritelmät, ks. EMCDDA:n www-sivut (www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).Tätä aihetta koskevat tiedot puuttuvat Maltan, Slovakian ja Turkin osalta.KOM(2004) 707 lopullinen.Eurooppa-neuvosto (16. ja 17. joulukuuta 2004) – päätelmät.Näihin sisältyy EMCDDA:n ja Europolin tilastokatsaus (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa strukturert tilnærming kan bidra til å evaluere framgangensom er gjort, finnes i evalueringen fra 2004 av Portugalsnasjonale narkotikastrategi.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa
understreket at det var gjort framskritt når det gjelder åredusere forekomsten av narkotikarelaterte helseproblemer[herunder humant immunsviktvirus (HIV) og hepatitt]ogantallet narkotikarelaterte dødsfall (mål 2 i EUsnarkotikastrategi), og særlig når det gjaldt å bedretilgjengeligheten av behandlingstilbud (mål 3).
(huumeriippuvuutta käsittelevä kansallinen neuvosto),jonka tehtävänä on edistää vuoden 2003toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja seurata sentuloksia.
Det ble heller ikke påvist noennedgang i tilgjengeligheten av narkotika (mål 4).
Vastaavasti huumeiden saatavuus ei ollutvähentynyt (tavoite 4).
Settunder ett syntes likevel mål 4 og 5 å fungere som enkatalysator for flere initiativer på EU-plan som har styrketde rettslige tiltakene mot narkotikahandel og -tilbud.
Kuitenkin tavoitteet 4 ja 5 näyttivätyhdessä edistäneen useaa EU-aloitetta, joilla on lujitettulaitonta huumekauppaa ja huumetarjontaa koskevialainvalvontatoimenpiteitä.
I løpetav den perioden handlingsplanen dekker, har det kommetflere viktige initiativer for å bekjempe hvitvasking avpenger (mål 6.1) samt forhindre spredning av prekursorer(mål 6.2), særlig endringen av Fellesskapets regelverk forkontroll av handelen med prekursorer.
Suunnitelman aikana toteutettiinuseita merkittäviä aloitteita rahanpesun torjumiseksi(tavoite 6.1) ja lähtöaineiden leviämisen estämiseksi(tavoite 6.2), etenkin muuttamalla lähtöaineiden kaupanvalvontaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä.
Meldingen understreker også behovet for ytterligereforskning, f.eks. på biomedisinske, psykososiale og andreunderliggende faktorer for rusmiddelbruk og -avhengighet,særlig på områder der informasjonen fremdeles ermangelfull (f.eks. langtidsbruk av cannabis eller syntetiskenarkotiske stoffer).
Esimerkiksi Kreikassa terveydenhuoltopalvelujenmenot ovat kasvaneet tasaisesti, Unkarissa on varattumäärärahoja strategian vielä toteuttamatta olevien osienrahoitukseen, ja Luxemburgissa huumausaineisiin liittyvätterveysministeriön määrärahat kasvoivat noin1miljoonasta eurosta vuonna 1999 lähes 6miljoonaaneuroon vuonna 2004.
Behovet for jevnlige samråd med detsivile samfunn i arbeidet med EUs rusmiddelpolitikk bleunderstreket.
Huumeiden torjuntaan käytetäänkuitenkin kaikissa jäsenvaltioissa vain murto-osa kaikistajulkisista menoista (0,1–0,3prosenttia).
Kommisjonen anbefalte også at EU utvidetstrategiperioden fra fem til åtte år slik atden dekker topåfølgende handlingsplanperioder ogmuliggjør fullstendiggjennomføring og finjustering avinitiativene med sikte påå oppfylle målsettingene istrategien.
Tämä saattaaosittain selittää havainnon, jonka mukaan talouskasvulla jasiihen liittyvillä yleisen talousarvion muutoksilla ei ole EU:ssa suoraa yhteyttä huumeiden torjuntaan käytettävienjulkisten menojen muutokseen.
Innføringen av en nasjonal narkotikastrategi, ellerevalueringen av hvor vellykket den forrige var, har ienkelte land ført til økte budsjettrammer forrusmiddelrelatert arbeid. I Hellas har det for eksempel værten jevn økning i utgiftene til helserelaterte tjenester, i Ungarn er det reist midler for å finansiere de delene avstrategien som ennå ikke er iverksatt, og i Luxembourgharhelsedepartementets rusmiddelbudsjett økt fraca.1million euro i 1999 til nærmere 6 millioner euro i2004.
Tiedonannossa korostettiin myös, että on tehtäväesimerkiksi huumeidenkäyttöä ja riippuvuutta aiheuttaviabiolääketieteellisiä, psykososiaalisia ja muita tekijöitäkoskevia lisätutkimuksia erityisesti niillä aloilla, joilla tiedotovat vielä vähäisiä (esimerkiksi kannabiksen taisynteettisten huumeiden pitkäaikaiskäyttö).
I alle medlemsstatene representerer imidlertid deoffentlige utgiftene til den rusmiddelrelaterte innsatsenbare en liten del av det totale offentlige forbruket (mellom0,1 og 0,3%).
Siinäpainotettiin kansalaisyhteiskunnan säännöllistä kuulemista EU:n huumepolitiikan suunnittelussa.
Dette kan nok være en del av forklaringenpå at det i EU tilsynelatende ikke er noen direktesammenheng mellom økonomisk vekst og påfølgendeendringer i det alminnelige budsjettet og de ressursene detoffentlige setter inn på rusmiddelarbeidet.
Komissio suositti myös EU:n strategian pidentämistä viidestä vuodestakahdeksaan siten, että se kattaisi EU:n kahdenperäkkäisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon, jottaaloitteet voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön jajotta niitä voidaan hioa strategian tavoitteiden mukaisesti.
Tilbudsreduserende tiltak sto fortsatt for storparten av deoffentlige utgiftene i mange EU-land (anslagsvis 68–75%
Useassa EU-maassa tarjonnan vähentämiseen käytettiinedelleen valtaosa julkisista menoista (arviolta68–75prosenttia kaikista huumausaineisiin liittyvistä menoista)(6).
av de samlede utgiftene til narkotikarelaterte tiltak)(Inoen få land, herunder Malta og Luxembourg, varimidlertid utgiftene til etterspørselsreduserende tiltak
Luxemburgissa, käytettiin kuitenkin enemmän määrärahojakysynnän kuin tarjonnan vähentämiseen (kysynnänvähentämiseen osoitettiin Maltassa 66prosenttia ja Luxemburgissa 59prosenttia kaikista huumausaineisiinliittyvistä menoista).
En rekke evalueringer som er gjennomført på nasjonaltplan i løpet av rapporteringsperioden påkaller en delkommentarer.
On syytä käsitellä joitakin tämän tarkastelujakson aikanakansallisella tasolla toteutettuja arviointeja.
Av særlig interesse kan nevnes evalueringerutført av land som har vedtatt en mer “strukturert”tilnærming i sin nasjonale narkotikastrategi. Elementeneidenne tilnærmingen kan oppsummeres som formelldokumentasjon av målsettinger, fastsettelse ogkvantifisering av mål, identifisering av hvilke myndighetersom er ansvarlig for gjennomføringen samt fastsettelse avdato for måloppnåelse.
Erityisenkiinnostavia ovat sellaisissa maissa tehdyt arvioinnit, joissaon omaksuttu kansallista huumausainestrategiaa koskeva”jäsennetty” lähestymistapa; tiivistäen tällä tarkoitetaantavoitteiden muodollista kirjaamista, määrällisten jamuiden tavoitteiden määrittämistä, täytäntöönpanostavastaavan viranomaisen nimeämistä ja aikataulunasettamista tavoitteiden saavuttamiselle.
Denne tilnærmingsmåten gjør detenklere for landene å rapportere om de oppgavene som errealisert og identifisere problemstillinger, og gjør detderved mulig å iverksette tiltak der det er nødvendig.
Tällainenlähestymistapa helpottaa saavutuksista ilmoittamista jaongelmakysymysten selvittämistä, jolloin voidaantarvittaessa ryhtyä toimiin.
tilsynelatende større enn utgiftene til tilbudsreduserendetiltak (utgiftene til etterspørselsreduksjon representertehenholdsvis 66%og 59%av det samlede budsjettet tilrusmiddelrelatert arbeid).
On kuitenkin saatu viitteitä siitä, että tutkijoidenkiinnostuksen lisääntyessä tällä alalla(7) myös poliittisellatasolla halutaan selvittää ja kuvata huumausaineisiinliittyviä julkisia menoja, jotta kansallisethuumausainemenot voidaan sisällyttää keskeisenä osanakustannus-hyötyanalyyseihin.
Det er imidlertid ikke klart om derapporterte forskjellene i budsjettbevilgningerrepresenterer en grunnleggende forskjell i politiskeprioriteringer eller gjenspeiler en svakhet veddatainnsamlingen.
EMCDDA kehittääparhaillaan yhdessä Reitox-verkoston ja Euroopankomission kanssa menetelmää, jonka avulla voidaanjohdonmukaisesti ja luotettavasti arvioidahuumausaineisiin liittyviä julkisia menoja EU:ssa, kuten EU:n vuoden 2005 toimintasuunnitelmassa edellytetään.
Eksempler på denne tilnærmingsmåten finnes i strategienefor Den tsjekkiske republikk, Irland, Luxembourg, Polen og Portugal, og evalueringen av de nasjonalenarkotikastrategiene har vist, eller kan potensielt vise,hvilke tiltak som er gjennomført og hvilke oppgaver somfortsatt er uløst og krever tiltak.
Tällaisesta alustavasta arvioinnista kansallisella ja Euroopan tasolla saadaan arvokasta palautetta, jonkaavulla päättäjät saavat tietää, missä määrin päätökset onpantu täytäntöön ja paljonko ne ovat maksaneet, ja
Se det utvalgte aspektet “Offentlige utgifter til etterspørselsreduserende tiltak” i EONNs årsrapport 2003 (http://ar2003.emcdda.eu.int/no/page077- no.html).
Ks. erityiskysymys ”Julkiset menot huumausaineiden kysynnän vähentämisen alalla” EMCDDA:n vuosiraportissa 2003
I Belgia, Spania, Frankrike, Luxembourg, Nederland, Finland, Sverige og Storbritannia – for nærmere referanser, se EONNs nettside
Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa – lisätietoja, ks. EMCDDA:n www-sivut (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1357).
Kapittel 1: Politikk og lovgivning – nye utviklinger offentlige utgiftene på området, slik at utgiftene tilnarkotikatiltak på nasjonalt plan kan benyttes som etnøkkelelement i kost-nytte-vurderingene.
Luku 1: Viimeaikainen kehitys politiikassa ja lainsäädännössä ratkaisemiseksi(8)), joita useimmat parlamentin jäsenet ja ministerit vastustivat julkisuudessa jyrkästi.
foreligger forslag om å gjøre stoffet tilgjengelig på resept.Cannabisbruk, eller mer generelt narkotikabruk, blantunge og i skolene har fått bred mediedekning i Belgia,Den tsjekkiske republikk, Tyskland, Kypros, Luxembourg og Østerrike.
samalla voidaan lisätä ponnisteluja niillä aloilla, joilla ontodettu ongelmia tai joilla arvioinnin tulokset ovat olleetkielteisiä.
Denne første evalueringsprosessen på nasjonalt plan og EU-plan utgjør en verdifull tilbakemeldingsmekanisme somgir beslutningstakerne informasjon om i hvilken grad debeslutningene som tas blir gjennomført, og til hvilken pris,og setter dem i stand til å øke innsatsen på de områdenehvor det er registrert problemer eller hvor evalueringenehar avdekket ugunstige forhold. Selv om det fortsatt ikke erklart dokumentert hvilken innvirkning de nasjonalenarkotikastrategiene har på narkotikasituasjonen generelt(EONN, 2004a), er metoden med å “oppsummerepoengene” tegn på en positiv utvikling, og vil i Europaforhåpentligvis utløse en generell trend til å gjennomføredetaljerte vurderinger av de enkelte nasjonalenarkotikastrategiene.
Huumelainsäädännön muuttamispyrkimykset ovatherättäneet runsaasti huomiota tiedotusvälineissä jasynnyttäneet poliittista keskustelua Ranskassa ja Italiassa.Ranskassa torjuttiin ehdotus huumeidenkäytöstä annettujenvankeustuomioiden muuttamisesta sakoiksi, koska pelättiin,että muutos voitaisiin ”tulkita merkiksi siitä, etteiväthuumeet ole kovin vaarallisia”, ja että se ”lisää uudelleen käyttöä ja aikaistaa käytön aloittamista”(9
Utsiktene til endringer i narkotikalovgivningen har tiltrukketseg medienes oppmerksomhet og ført til politisk debatt i Frankrike og Italia. I Frankrike gikk man bort fra et forslagom å innføre bøter for narkotikabruk i stedet forfengselsstraff, fordi man var bekymret for at en slik endringville bli “tolket som et tegn på at narkotika ikke er særligfarlig” og føre til “ny økning i bruken og til bruk i yngrealder” (9).
Keskustelu kansallisissa parlamenteissaja tiedotusvälineissä tiedotusvälineissä kerrottiin parlamentin kiivaistakeskusteluista, jotka koskivat vuoden 1990 lakiin tehtäviämuutoksia, ja huumeiden hallussapidosta määrättävienseuraamusten eriyttäminen puhutti tiedotusvälineitä japoliitikkoja Tšekissä.
I Den tsjekkiske republikk, Hellas, Luxembourg, Polen og Portugal er det gjennomført ad hoc-undersøkelser for å analysere medias budskap, og Belgia (10), Polen og Storbritannia (11) har hatt nasjonale mediekampanjer rettet
Uutisointia arvioiviaad hoc-tutkimuksia on tehty Tšekissä,Kreikassa, Luxemburgissa, Puolassa ja Portugalissa, ja erityisesti nuorille suunnattuja kansallisiaviestintäkampanjoja on kehitetty Belgiassa(
Bekymringen for hvilke konsekvenser narkotikafenomenetfår for samfunnet, kommer til uttrykk i debatten både imedia og nasjonalforsamlingene. Ifølge dataene omparlamentariske debatter i de nasjonale Reitox-rapportene,er de hyppigst rapporterte temaene “skadereduksjon” ellerintervensjoner som faller inn under denne kategorien,“cannabisbruk” og “narkotikarelatert kriminalitet ogtilhørende endringer i narkotikalovgivningen”.
Yhteiskunnan huoli huumeilmiöstä näkyy sekätiedotusvälineissä että parlamentin keskusteluissa.Tarkastelujakson aikana Reitoxin kansallisten raporttientietojen mukaan parlamentin keskusteluissa tuotiinuseimmiten esille ”haittojen vähentäminen” tai siihenliittyvät toimet, ”kannabiksen käyttö” ja ”huumerikokset jasiihen liittyvät huumelainsäädännön muutokset”.
særlig mot ungdom.
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa(11
Nye utviklinger i EUs programmeroglovgivning
EU:n ohjelmien ja lainsäädännönviimeaikainen kehitys
I rapporteringsperioden ble det iverksatt viktige EU-initiativer på narkotikaområdet, og da særlig;folkehelse, narkotikahandel, kontroll med prekursorerogsyntetiske stoffer.
Tarkastelujakson aikana toteutetut merkittävät EU-aloitteethuumausaineiden alalla liittyivät kansanterveyteen,huumausainekauppaan sekä lähtöaineiden ja synteettistenhuumausaineiden valvontaan.
Fordelene og ulempene ved substitusjonsbehandling ogskadereduksjonstiltak sammenlignet med medikamentfriebehandlingsmåter, førte til livlige parlamentariske debatteri Den tsjekkiske republikk, Estland, Frankrike, Irland og Norge.
Korvaushoidon ja haittoja vähentävien toimenpiteiden edutja haitat verrattuna lääkkeettömiin vaihtoehtoihinsynnyttivät vilkasta keskustelua Tšekin, Viron, Ranskan,Irlannin ja Norjan parlamenteissa.
Tema som har ført til heftig politisk debatt, varblant annet forslaget om å gjøre sprøytebytte-programmetpermanent i Sverige, selv om det skulle foregå i strengtkontrollerte former, så vel som den midlertidigeopprettingen av sprøyterom i Norge (se utvalgt aspekt omnasjonal lovgivning og ordensforstyrrelse).
Poliittista kuohuntaaaiheuttivat muun muassa ehdotus ruiskujen vaihto-ohjelmanmuuttamisesta pysyväksi Ruotsissa, vaikkakin tämätapahtuisi tiukasti valvotuissa oloissa, sekä ehdotuspiikitystilojen väliaikaisesta perustamisesta Norjassa(ks.kansallista lainsäädäntöä ja yleistä haittaa käsitteleväerityiskysymys).
På europeisk plan inngår forebyggende arbeid ihelsedeterminantdelen av folkehelseprogrammet(
Euroopan tasolla ehkäisevä huumetyö sisältyy