pere/sami_parallel huggingface dataset:
I dag er partnerskapetmellom EONN og søkerlandene i en overgangsfase hvor det direkte tekniske samarbeidet skalbygges ut for å sikre det institusjonelle grunnlaget for nasjonale informasjonssystemer omnarkotika, for å styrke relasjonene og for å etablere permanente strukturelle forbindelser.
Tällä hetkellä EMCDDA:n ja ehdokasmaiden välinen kumppanuus on siirtymävaiheessa, jonka aikana suoraa teknistä yhteistyötä laajennetaan niin, että voidaan edelleen kehittää kansallisten huumetietojärjestelmien institutionaalista perustaa, vahvistaa suhteita ja luoda pysyviä rakenteellisia yhteyksiä.
Situasjon og trender
Tilanne ja suuntaukset
Utbredelse av og mønstre for narkotikabruk
• laittomien huumeiden salakuljetukseen ja kauttakuljetukseen liittyvien ongelmien ja haasteiden lisääntyminen.
De viktigste trendene identifisert i 2000 blir i det store oghele bekreftet:
Vuoden 2000 pääsuuntaukset olivat seuraavat:
• endrede mønstre for narkotikabruk, hvor importertheroin i økende grad tar over for lokalt produserteopiater,
• pääasiassa opiaattiriippuvuutta koskevan hoidontarpeen lisääntyminen
• en spredning av narkotikabruken fra de største bysentrene til alle regioner,
• käyttötapojen muuttuminen niin, että tuontiheroiinivaltaa alaa paikallisesti valmistetuilta opiaateilta
• en økning i problemene og utfordringene i forbindelsemed handel og transitt av illegal narkotika.
• huumeiden käytön leviäminen suurista kaupunkikeskuksista kaikille alueille
Langtidserfaring med bruk av ecstasy, amfetaminer og LSD blant skoleelever – ESPAD1995 – 1999.
Koululaisten kokemus (ainakin kerran) ekstaasin, amfetamiinien ja LSD:n käytöstä,ESPAD 1995–1999
Sentral- og Øst-Europas rolle som transittregion forkokainhandelen synes å ha blitt ytterligere forsterket iløpet av 1999 og 2000.
Tämä kasvu osoittaa kannabiksen käytön lisääntymistä.Se on edelleen yleisin teini-ikäisten käyttämä huume.
Det ble gjort store kokainbeslag i Ungarn, Den tsjekkiske republikk og Romania.
Keski- ja Itä-Eurooppa on edelleen EU:n jäsenvaltioihinvietävän kannabiksen kauttakuljetusaluetta.
Forbruketsynes imidlertid fremdeles å være begrenset til bestemtedeler av befolkningen, men omfanget er vanskelig åberegne med bruk av dagens overvåkingssystemer.
Useimmatmaat ilmoittavat tehneensä takavarikkoja vuonna 2000.Tutkimukset osoittavat, että kannabis on eniten käytettyhuume KIE-maissa.
Imidlertid viser enkelte data innsamlet på bynivå eller imer målrettede undergrupper at utbredelsen av syntetiskestoffer kan være høyere enn det som framkommer avnasjonale tall, selv om nøyaktige data over antalletbrukere i befolkningen mangler.
Samaan aikaan on todettu merkittävä, tosin pienempi,kasvu ekstaasin, amfetamiinin ja LSD:n käytössä(taulukko 4).
• I Litauen viste ESPAD-undersøkelsen for 1999 at utbredelsen av langtidserfaring med illegale narkotiske stoffersett under ett blant skoleungdom var 22,7 % i Vilnius og23,9 % i Klaipeda, mens det nasjonale gjennomsnittet var15,5 %.
Keski- ja Itä-Euroopan asema kokaiinin salakuljetuksenkauttakulkualueena näyttää kehittyneen vuosina 1999 ja2000.
Produksjonen av syntetiskestoffer har økt, og forbruket påvirker livet til stadig flereungdommer.
Suuria takavarikkoja on tehty Romaniassa, Tsˇekintasavallassa ja Unkarissa.
De fleste landene i Sentral- og Øst-Europahar illegale laboratorier som produserer amfetaminer, ogprekursorer for produksjonen smugles fra andre land i Sentral- og Øst-Europa, EU eller tredjeland.
Kulutus näyttää silti rajoittuvantiettyihin väestönosiin, joiden kokoa on vaikea arvioidaolemassa olevilla seurantamenetelmillä.
• I Den tsjekkiske republikk viste en undersøkelse somble utført i ’techno’-partymiljøet i Praha i løpet av 1998og 1999 at utbredelsen av langtidserfaring var 44,5 % foramfetaminer, 35,7 % for ecstasy og 47,7 % for hallusinogener (sammenlignet med henholdsvis 5 %, 4 % og 7 % i ESPAD-undersøkelsen, som ble utført på nasjonalt nivå).
Synteettisten aineiden suosio kasvaa nuorten keskuudessa(taulukko 4), ja on huolestuttavia merkkejä siitä, että yhäuseammat nuoret ovat mukana huumeiden salakuljetuksessa ja myynnissä. Synteettisten aineiden tuotanto on
Totalt antall søknader om behandling i Sentral - og Øst - europeiske land etter 1993
Hoitoon hakeutumisten määrä KIE-maissavuodesta 1993 (kaikki hoitoon hakeutumiset)
Merknader:d.m. = data mangler.
Huom.e. t. = ei tietoja.(1) Ensimmäinen hoitoon hakeutuminen.
(1) Førstegangs behandlingsbehov.(2) Antall personer i behandling (ikke-harmonisert indikator).
(2) Hoitotapausten lukumäärä (yhdenmukaistamaton osoitin).(3) Rekisteröityjen käyttäjien lukumäärä.
Det er verdt åmerke seg at bulgarske myndigheter til sammen beslaglahele 2079 kg heroin i 2000, som er mer enn den totalebeslagmengden for de seks foregående årene.
On kuitenkin korostettava, että kulutusmallit, kutenongelmalliset aineetkin, voivat vaihdella huomattavastimaasta toiseen ja alueelta toiselle.
Politiet rapporterer at en betydelig del av den ecstasy som brukes i landene i Sentral- og Øst-Europa stammer fra Nederland.
Keski- ja Itä-Euroopan maiden huumeongelma
Politiske og institusjonelle tiltakmot narkotika som fenomen
Slovenian huumelainsäädäntö lisääntynyt, ja niiden kulutus vaikuttaa yhä useampiin januorempiin henkilöihin.
– som Polens lov av 1997 om bekjempelse av narkotikaavhengighet .
Laittomia laboratorioita on hävitetty lähes kaikissa alueenmaissa.
Sistnevnte ble endret i 2000 for å skjerpebestemmelsene om besittelse av mindre mengder narkotika og for å styrke det etterspørselsreduserende aspektet.En tilsvarende lov er nylig vedtatt i Bulgaria (1999).
Erityisesti Baltian maat, Bulgaria, Puola, Tsˇekintasavalta ja Unkari näyttävät olevan suurimpia valmistusmaita.
Romanias lov av 2000 ombekjempelse av illegal handel og forbruk av narkotika erheller kort og vil sannsynligvis bli etterfulgt av en betydelig mengde sekundærlovgivning.
Vaikka esimerkiksi Puolassa hävitettiin seitsemänlaboratoriota alkuvuodesta 2000, ainakin saman määränarvioidaan olevan vielä toiminnassa.
Alle søkerlandene harvedtatt lovgivning om kontroll av konkrete prekursorersom i stor grad er forenlig med EUs lovgivning. Foreksempel ble det i 2000 innført lover i Slovenia og Slovakia og forordninger om prekursorer i Litauen, Polenog Bulgaria.
Ekstaasia käytetäänkaikkialla maailmassa, ja sen levinneisyys on johtanutsen viemiseen EU:sta Keski- ja Itä-Euroopan markkinoille.Lainvalvontaviranomaiset ilmoittavat, että huomattavaosuus KIE-maissa käytetystä ekstaasista on peräisin Alankomaista.
Siden midten av 1990-tallet har utviklingen av politikk ogstrategi i Sentral- og Øst-Europa (i likhet med EUsmedlemsstater) vært basert på to hovedhensyn: for detførste på narkotikafenomenets skiftende natur, som iøkende grad berører bredere lag av samfunnet, og for detandre på problemets flerdimensjonale karakter, somkrever nasjonale samordnede, tverrfaglige tiltak.
Slovenian laki laittomien huumausaineiden käytönestämisestä ja suhtautumisesta laittomien huumausaineiden käyttäjiin (1999) sisältää määräyksiä paitsi laittomienhuumausaineiden käyttöä ehkäisevistä toimenpiteistämyös seuraavista muista toimenpiteistä: tiedottaminen,lääkintään, koulutukseen ja neuvontaan liittyvät toimet,lääkehoito ja sosiaaliturvapalvelut; ohjelmat, joillapyritään ratkaisemaan laittomien huumeiden käyttöönliittyviä sosiaalisia ongelmia ja seuraamaan laittomienhuumeiden kulutusta.
Tiltakenefra ulike internasjonale organisasjoner, særlig Europakommisjonen, har vært en katalysator for utviklingen av nasjonale tiltak mot narkotika.
Tarkoitus on, että ehkäisyohjelmien ja kulutuksenseurannan toteuttamiseen tarvittava rahoitus saadaanyhteisrahoituksena valtion talousarviosta.
Innenfor denne rammen har landene i Sentral- og Øst-Europa gjort en betydelig innsats for å utvikle egnedelovmessige tiltak og administrasjons- og koordinasjonsstrukturer.
Poliittiset ja institutionaalisethuumeilmiön vastaiset toimet kuuluvan erottamattomasti EU:n huumausainestrategiantavoitteiden toteuttamiseen.
Som et ledd i EUs utvidelsesprosess og tiltredelsesprosessen har de 10 søkerlandene i Sentral- og Øst-
Vuonna 2000 Viro ratifioiuusimpana maana vuonna 1998 tehdyn YK:n yleissopimuksen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineidenlaitonta kauppaa vastaan.
I tråd med den nye lovgivningen er det gjennomført storeendringer i de nasjonale strukturene for samordning ogbeslutningstaking i de fleste søkerlandene i Sentral- og Øst-Europa i 1999 og 2000.
Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat tässä yhteydessäottaneet huomattavia askeleita kehittääkseen asianmukaisia lainsäädäntötoimia ja hallinnollisia ja koordinoiviarakenteita.
I 1999 godkjente Den tsjekkiske republikks nasjonale narkotikakommisjonstatuttene til sitt eget samrådsorgan; styret av representanter for departementene, som fikk i oppgave å utarbeide enny nasjonal strategi. Ungarns kommisjon for samordningav narkotikasaker har fått styrket sitt mandat og sineoperative fullmakter.
Liittymistä valmistelevan strategian puitteissaja osana EU:n laajenemisprosessia kymmenen EU:njäsenyyttä hakevaa KIE-maata (31) on mukauttanut taisuunnannut uudelleen huumausaineiden valvontaakoskevia toimiaan edetessään kohti yhteisön säännöstön(acquis communautaire) saattamista osaksi kansallistalainsäädäntöään ja sen täytäntöönpanoa.
De nye lovene som er vedtatt i kontrolltiltak i retning av å vedta og gjennomføre EUsacquis communautaire.En tilsvarende prosess gjennomføres i den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia,selv om landet ennå ikke har søkt om medlemskap i EU.
Samanlainenprosessi on käynnissä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, vaikka se ei ole vielä hakenut EU:njäsenyyttä.
Alle søkerlandene i Sentral- og Øst-Europa har undertegnet og ratifisert de tre FN-konvensjonene om narkotikakontroll, som betraktes om uatskillelige fra målsetningenefor EUs narkotikastrategi.
Kansallisen lainsäädäntöprosessin intensiivisyys jalähestymistavat vaihtelevat kaikkialla alueella.
Estland var i 2000 det sistelandet som ratifiserte FNs konvensjon av 1998 mot illegalhandel og omsetning av narkotiske og psykotrope stoffer.Alle søkerlandene i Sentral- og Øst-Europa har undertegnet og ratifisert Europarådets konvensjon av 1990(Strasbourg-konvensjonen) om hvitvasking, ransaking,beslag og inndragning av økonomisk utbytte fra straffbarehandlinger.
Saatetaanesimerkiksi säätää useita huumeisiin liittyviä erityisaiheitakoskevia lakeja, kuten Unkarissa, tai yksi kattava ”sateenvarjotyyppinen” huumelaki, jollainen on esimerkiksivuonna 1997 säädetty Puolan laki huumeriippuvuudentorjunnasta.
Den slovenske loven om forebygging av bruken avillegale narkotiske stoffer og salg til forbrukere av illegalenarkotiske stoffer (1999) har, ved siden av å innføre tiltakfor å forebygge bruken av illegal narkotika, også innførttiltak som omfatter informasjon, medisinske aktiviteter,opplærings- og rådgivningsaktiviteter, medisinsk behandling, sosialtjenester og programmer for å løse sosialeproblemer knyttet til bruken av illegale narkotiske stoffer,samt overvåking av forbruket av illegale narkotiskestoffer.
Puolan lakia muutettiin vuonna 2000 tiukentamalla määräyksiä pienten huumemäärien hallussapidosta kysynnän vähentämisen vahvistamiseksi.Samantyyppinen laki säädettiin hiljattain Bulgariassa(1999).
Loven omhandler blant annet behovet for engasjement fra frivillige organisasjoner og samordning av deresaktiviteter med det nasjonale programmet.
Kahtena viimeksi kuluneena vuotena Slovenia onsäätänyt kolme laajaa huumelakia.
Det forutsettesat midlene til samfinansiering av gjennomføringen avforebyggingsprogrammene og overvåking av forbruketfinansieres over statsbudsjettet.
Ne ovat laki laittomien huumeiden valmistamisesta ja kaupasta (1999), lakilaittomien huumeiden esiasteista (2000) ja laki, jokakoskee yksinomaan huumausaineiden kulutuksen ehkäisyä sekä huumeriippuvuudesta kärsivien hoitoa ja uudelleen sopeuttamista yhteiskuntaan (1999).
Prosessen med å vedta nasjonal lovgivning varierer iintensitet og tilnærming i hele regionen, fra godkjennelseav flere lover som omhandler bestemte narkotikarelatertespørsmål – som tilfellet f.eks. er for Ungarn – til konseptetom en enkelt, vidtfavnende ’paraply’-narkotikalovgivning
Romanian lakilaittomien huumeiden salakuljetuksen ja kulutuksentorjunnasta vuodelta 2000 on melko suppea, ja sitäseuraa luultavasti useita toissijaisia lainsäädäntötoimia.Kaikki ehdokasvaltiot ovat hyväksyneet erityisiä lähtöai-
(31) Følgende land i Sentral- og Øst-Europa har søkt om medlemsskap i EU: Bulgaria, Den tsjekkiske republikk, Estland, Ungarn,Latvia, Litauen, Polen, Romania, Slovakia og Slovenia
(31) Seuraavat KIE-maat ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä: Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tsˇekin tasavalta,Unkari jaViro. Viro.
2001 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union i løpet av de siste årene.
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
Omfattende strategier forkontroll og forebygging av narkotika er ennå ikke vedtatt i Romania og Bulgaria.
Esimerkiksi vuonna 2000 esiasteista säädettiin lakeja Slovakiassa ja Sloveniassa jaannettiin määräyksiä Bulgariassa, Liettuassa ja Puolassa.
Sistnevnte har for perioden 20012005 vedtatt et nasjonalt program for forebyggendebehandling og rehabilitering av narkomane.
Kansallinen koordinointi
Slovenia og Bulgaria har innført interdepartementalesamordningsorganer i disse landene og styrket deres rollegjennom opprettelsen av permanente støttestrukturer –Det statlige narkotikakontor og Sekretariatet for Detnasjonale narkotikaråd – tilsvarende det som finnes i Den tsjekkiske republikk og Slovakia.
Maissa, joissa ministeriöidenvälisillä huume-elimillä onvahva asema, kuten Slovakiassa ja Tsˇekin tasavallassa,monitieteisiä strategioita laaditaan ja toteutetaan yhtenäisellä tavalla.
I Romania ble den’interdepartementale komité for kampen mot narkotika’opprettet i 1999 men er ennå ikke i full drift, mens Polenikke har hatt noe slikt organ i funksjon siden 1998.
Esimerkiksi Tsˇekin tasavalta on hyväksynytkolmannen perättäisen kansallisen strategian.
Detmeste av denne omorganiseringen har vært vellykket oghar satt landene i stand til å opprette en struktur med siktepå å møte behovene til et samfunn i endring og problemene det står overfor.
Strategiaasiakirjojen ja toimintasuunnitelmien kehittämisprosessiatehostettiin vuosina 1999 ja 2000 ja kansallisiahuumestrategioita hyväksyttiin Slovakiassa (1999),Puolassa (1999), Unkarissa (2000) ja Tsˇekin tasavallassa(2000).
Flesteparten av strategidokumentene som nylig er vedtatt, er konkrete handlingsplanersom fastsetter målsetninger, mål, oppnåelsesindikatorerosv. og har allerede sikret eller søkt om økte økonomiskeressurser.
Sloveniassahyväksyttiin vuonna 1992 huumeiden väärinkäytönehkäisemisen kansallinen ohjelma ja sitä on toteutettuviime vuosina.
Partnerskap mellom statlig og frivillig sektorinnen utvikling av politikk og gjennomføring av programmene synes i økende grad å oppfylle individuelle ogkollektive behov både i befolkningen generelt og for dendelen av befolkningen som misbruker narkotika.
Bulgariassa ja Romaniassaon vielä määrä hyväksyä kattavia huumeidenvalvonta- jaehkäisystrategioita.
Det erverdt å notere seg at alle de nye strategiene i søkerlandenebestreber seg på å sikre sammenheng mellom politikkenpå nasjonalt plan og strategier på EU-plan.
Bulgaria on hyväksynyt ehkäiseväähoitoa ja huumeriippuvuudesta kärsivien kuntouttamistakoskevan ohjelman vuosiksi 2001–2005.
Ledelsen av det interdepartementale samordningsorganetivaretas normalt av et av de deltakende departementene.
Kansalliset koordinointi- ja päätöksentekorakenteet ovatuuden lainsäädännön tapaan muuttuneet merkittävästiuseimmissa EU-jäsenyyttä hakeneissa KIE-maissa vuosina1999 ja 2000.
Ide fleste landene vil det være et departement med ansvarfor sosiale anliggender – i Bulgaria, Litauen og Sloveniahelsedepartementet, i Estland sosialdepartementet, og i Ungarn departementet for ungdom og idrett.
Vuonna 1999 Tsˇekin tasavallan kansallinenhuumausainekomitea hyväksyi säännöt komiteanneuvoa-antavalle elimelle, joka koostuu ministerienedustajista ja jonka tehtävänä on valmistella uutta kansallista strategiaa.
I andre landligger det direkte inn under regjeringskontoret – ledet avstatsministeren i Den tsjekkiske republikk og visestatsministeren i Slovakia – eller under innenriksministeren, somi Latvia.
Unkarin huumausaineiden koordinointikomiteaa uudistettiin niin, että sen mandaatti vahvistuu jatoimintakyky paranee.
I Romania ligger det interdepartementale organetunder statsministerens ledelse, men i praksis organiseresarbeidet av innenriksdepartementet.
Bulgariassa ja Sloveniassa säädetyillä uusilla laeilla luotiin vahvat ministeriöiden välisetkoordinointielimet, joiden roolin vahvistamiseksi luotiinpysyviä tukirakenteita: valtion huumausainevirasto Sloveniaan ja kansallisen huumausaineneuvoston sihteeristö Bulgariaan.
For å gjennomføre og samordne nasjonal politikk pålokalt nivå ble lokale narkotikakommisjoner opprettet i Den tsjekkiske republikk i 1999 og i Bulgaria i 2000, ogarbeidet med å opprette kommunale, tverrfaglige narkotikaråd ble igangsatt.
Nämä tukirakenteet ovat samanlaisiakuin vastaavat elimet Tsˇekin tasavallassa ja Slovakiassa.Romanian ministeriöidenvälinen huumausaineidenvastustamisen komitea perustettiin vuonna 1999, muttase ei ole vielä täysin toiminnassa.
Disse tilsvarer narkotikakommisjonene som ble opprettet på regionalt og distriktsnivå i Slovakia i 1997.
Puolassa tällainen elinlopetti toimintansa vuonna 1998.
Den tsjekkiske republikk I slutten av 2000 vedtok regjeringen i Den tsjekkiskerepublikk en nasjonal strategi for narkotikapolitikk2001–2004.Strategien omfatter 82 bestemte oppgaver ogfastsetter at alle berørte departementer med mandat pånarkotikaområdet, så vel som myndigheter på regions- ogdistriktsnivå med ansvar for narkotikapolitikk, skalutarbeide en konkret handlingsplan mot narkotika for2001-2004 i tråd med strategien.
Useimmissa maissatämä on sosiaaliasioista vastaava ministeriö, Bulgariassa,Liettuassa ja Sloveniassa terveysministeriö,Virossa sosiaaliasioiden ministeriö ja Unkarissa nuoriso- ja urheiluministeriö. Muissa maissa koordinointielin on suoraan hallituksen alainen ja sitä johtaa pääministeri (Tsˇekin tasavallassa) tai varapääministeri (Slovakiassa) tai se kuuluusisäministeriön alaisuuteen, kuten Latviassa.
Strategien tar hensyn tilden administrative omorganiseringen og at størreadministrative og territoriale enheter er etablert, og leggertil rette for økt regional samordning.
Romaniassaministeriöidenvälinen elin on määritelmän mukaanpääministerin ”johtama”, mutta sisäministeriö organisoisen toimintaa.
I de landene som har interdepartementale narkotikaorganer, som f.eks.
Uudet strategiat osoittavat, että huumeongelma tunnustetaan korkeimmalla poliittisella ja toimeenpanevallatasolla.
For eksempel har Den tsjekkiskerepublikk vedtatt sin tredje fortløpende nasjonale strategi.Prosessen med å utarbeide strategiske dokumenter oghandlingsplaner ble intensivert i 1999 og 2000, og nasjonale narkotikastrategier er vedtatt i Slovakia (1999), Polen(1999), Ungarn (2000) og Den tsjekkiske republikk(2000).
Useimmat viime aikoina hyväksytyistä strategiaasiakirjoista ovat sinänsä konkreettisia toimintasuunnitelmia, joissa ilmoitetaan tavoitteet, kohteet, saavutustenindikaattorit ja niin edelleen, ja usein niillä turvataan tailuvataan, että määrärahat kasvavat.
Estlands program for forebygging av rusmiddelmisbruk(1997–2007), Latvias overordnede plan for nasjonalnarkotikakontroll og forebygging av narkotikamisbruk(1999–2003) og Litauens nasjonale program for forebygging og kontroll av narkotika (1999–2003) blir nårevidert.
Valtion ja hallituksistariippumattomien sektorien kumppanuus politiikan kehittämisessä ja ohjelmien toteuttamisessa näyttää vastaavanyhä paremmin väestön yleensä sekä huumeita käyttävienyksilöllisiin ja kollektiivisiin tarpeisiin.
I Slovenia er et nasjonalt program for forebygging av stoffmisbruk, som ble vedtatt i 1992, gjennomført
On syytähuomata, että ehdokasvaltioiden kaikilla uusilla strategioilla pyritään varmistamaan, että kansalliset toimintalinjat ja EU:n tasolla vahvistetut toimintalinjat ja strategiatovat yhdenmukaisia.
Ungarn Nasjonal strategi for bekjempelse av narkotikafenomenet,utarbeidet av departementet for ungdom og idrett, blevedtatt av parlamentet i slutten av 2000.
Vuonna 1999 Tsˇekin tasavaltaan perustettiin paikallisiahuumekomiteoita kansallisen politiikan toteuttamiseksi jakoordinoimiseksi paikallistasolla. Bulgariaan alettiinperustaa vuonna 2000 kunnallisia monitieteisiähuumeneuvostoja.
Dette er detførste omfattende strategidokumentet som tar for segnarkotikafenomenet i Ungarn som er offisielt vedtatt.
Nämä ovat samanlaisia kuin Slovakiaan vuonna 1997 perustetut alueiden ja piirikuntien huumekomissiot.
Narkotikaproblemet i Sentral- og Øst-Europa samordningsfunksjoner, tilgjengelighet av effektiveforebyggende tiltak, tilgang til arbeidsterapi- og rehabiliteringstiltak samt redusert utbud av narkotika.
Keski- ja Itä-Euroopan maiden huumeongelma
Programmet tar også opp nødvendigheten av ågjennomføre vedtakene gjort i FNs Generalforsamlings20. spesialsesjon.
Slovakia teltava erityinen strategian mukainen huumeita koskevatoimintasuunnitelma vuosiksi 2001–2004.
De viktigste kildene til finanisering avaktivitetene i programmet er ’statens helsefond’ når detgjelder forebyggende aktiviteter, ’anti-narkotikafondet’når det gjelder NGO-aktiviter knyttet til rehabilitering ogettervern, og statsbudsjettet når det gjelder departementereller gjennomføring av prosjekter definert i programmet.
Strategiassaotetaan huomioon hallinnollinen uudelleenjärjestely jalaajempien hallinnollisten ja alueellisten yksikköjenluominen sekä edellytetään alueellisen koordinoinninlisäämistä.
Polen Til tross for at Polen ikke har noe interdepartementaltsamordningsorgan, ble nasjonalt program for bekjempelse av narkotikaavhengighet i Polen 1999–2001vedtatti slutten av 1999.
Unkari Nuoriso- ja urheiluministeriön kehittämä huumeilmiöntorjumisen kansallinen strategia hyväksyttiin parlamentissa vuoden 2000 lopussa.
I likhet med EUs handlingsplan motnarkotika (2000–2004) omfatter programmet åtte målsetninger med sikte på å styrke intervensjoner rettet motetterspørselsreduksjon, øke effektiviteten ved tiltakene forreduksjon av illegal handel med narkotika og psykotropestoffer, samt tiltak til å styrke de nasjonale samordningsstrukturene og internasjonalt samarbeid.
Kyseessä on ensimmäinenlaaja, virallisesti hyväksytty strateginen asiakirja, jokakohdistuu Unkarin huumeilmiöön. Strategia nojautuusuuressa määrin saatavilla olevaan tietoon ja aikaisempiin kansallisiin ja kansainvälisiin kokemuksiin käyttämänsä monitieteisen tavoitteita asettavan lähestymistavanperustelemiseksi.
Når det gjelderetterspørselsreduksjon, legger programmet særlig vekt påmålsetninger som i høy grad er sammenfallende medmålsetningene i EUs strategi, f.eks. forebyggende aktiviteter rettet mot unge mennesker, forbedring av ulike tiltakfor rehabilitering og sosial reintegrasjon, reduksjon avhelsekonsekvenser av stoffmisbruk osv.
Strategiassa on pitkän (2009), keskipitkän (2002) ja lyhyen aikavälin tavoitteita ja saavutuksiaarvioivia indikaattoreita, joilla seurataan edistymistä.Siinä asetetaan myös toiminnan toteuttamisessa tarvittavat organisatoriset ja rahoitukselliset puitteet.
De fleste søkerlandene i Sentral- og Øst-Europa hargjennomført tiltak mot hvitvasking av penger.
Suurin osa EU-jäsenyyttä hakeneista Keski- ja Itä-Euroopan maista on toteuttanut rahanpesun vastaisiatoimenpiteitä.
Nesten allehar opprettet et juridisk, institusjonelt og rettslig rammeverk for bekjempelse av hvitvasking og en enhet forøkonomisk etterretning som enten er kommet i drift ellerer blitt styrket i løpet av de siste to årene.
Lähes kaikki niistä ovat säätäneet lakeja jaluoneet instituutioita ja oikeudellisia rakenteita rahanpesun torjumiseksi. Talousrikoksia tutkivia yksiköitä onperustettu tai niitä on vahvistettu kuluneina kahtenavuotena.
Videre har defleste av disse enhetene blitt formelt godkjent som fullverdige medlemmer av ’Egmont’-gruppen (32)og kan dermedbetraktes både som komplette med hensyn til samsvarmed EUs standarder og praksis, og i stor grad i stand til åoppfylle sine framtidige forpliktelser overfor EU.
Lisäksi useimmat näistä yksiköistä on virallisestihyväksytty Egmont-ryhmän (32) täysjäseniksi ja niitävoidaan siis pitää täysin EU:n normien ja käytäntöjenmukaisina ja suurelta osin kykenevinä täyttämään tulevatvelvoitteensa EU:ta kohtaan.
Ny lovgivning mot hvitvasking av penger trådte i kraft i Romania i 1999 og ble innført av parlamentet i Slovakiaog Polen i 2000.
Uusi rahanpesun vastainen laki tuli voimaan Romaniassavuonna 1999, ja sellainen hyväksyttiin Slovakian ja Puolan parlamenteissa vuonna 2000.
I 1999 ble den bulgarske banklovenendret, og et tillegg til loven om hvitvasking av pengertrådte i kraft i Den tsjekkiske republikk i 2000.
Vuonna 1999muutettiin Bulgarian pankkilakia, ja vuonna 2000 Tsˇekintasavallassa tuli voimaan rahanpesua koskevan lainmuutos.
Slovakia Nasjonalt program for kampen mot narkotika fram til år2003 med utsikt mot år 2008 er et ’policy’dokument somble vedtatt i kjølvannet av gjennomføringen av det førstenasjonale programmet (1995–1999).
Puola Ministeriöidenvälisen koordinointielimen puuttumisestahuolimatta Puolan kansallinen huumeriippuvuuttavastustava ohjelma 1999–2001 hyväksyttiin vuoden 1999lopulla.
Programmet tar siktepå å oppnå balanse mellom tiltakene for å redusere etterspørsel og tilbud, og setter opp fire hovedmålsetninger:primær forebygging, behandling og reintegrasjon; reduksjon i tilbudet av narkotika og bruk av loven i kampen
EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman(2000–2004) tapaan ohjelmassa luetellaan kahdeksantavoitetta, joilla on tarkoitus vahvistaa kysynnän vähentämistoimia, tehostaa laittomien narkoottisten aineiden japsykotrooppisten aineiden salakuljetusta vähentäviätoimia sekä toimia, joilla vahvistetaan kansallisia koordinointirakenteita ja kansainvälistä yhteistyötä.
Det lave operativenivået på nasjonale samordningsmekanismer i enkelteland hindrer effektiv gjennomføring av politikken, og detregionale samarbeidet er svakt utviklet.
Ohjelmassaannetaan kysynnän alentamisessa erityistä huomiotatavoitteille, jotka sopivat erittäin hyvin yhteen EU:n strategian vastaavien tavoitteiden kanssa.
I de fleste landenevirker dette inn på de berørte institusjonenes kapasitet tilå håndtere problemet og begrenser deres evne til å deltaeffektivt i internasjonale samarbeidstiltak rettet mot de grenseoverskridende truslene som både landene i Sentralog Øst-Europa og EU står overfor.
Niitä ovat ehkäisevänuoriin kohdistuva toiminta, useiden kuntoutukseen jasosiaaliseen uudelleensopeuttamiseen tähtäävien toimienparantaminen, huumeiden käytön terveyshaittojenvähentämien ja niin edelleen.
Flesteparten av disseprosjektene skal utvikles gjennom bilateralt samarbeid medmedlemsstatene i EU.
Esiin tuodaan myös tarvearvioida toimia ja laatia seurantasäännöt.
(32) Egmont-gruppen er en uformell organisasjon som ble opprettet i 1995 som et forum for enheter for økonomisk etterretning (FIU)for å styrke støtten til sine respektive nasjonale programmer mot hvitvasking av penger.
(32) Egmont-ryhmä on vuonna 1995 perustettu epävirallinen järjestö, jonka tavoitteena on tarjota talousrikoksia tutkiville yksiköille(Financial Intelligence Unit, FIU) foorumi, jolla tuetaan niiden kansallisia rahanpesun vastaisia ohjelmia. Nykyisin ryhmässä on
Gruppen har i dag 53 medlemmer.
53 jäsentä.
Nasjonale knutepunkter i Reitoxnettet
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
Det europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) er et av 12 desentraliserte byråer som er opprettet av Den europeiske union for å utføre spesialisert teknisk eller vitenskapelig arbeid.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus(EMCDDA) on yksi Euroopan unionin perustamista 12 erillisvirastosta, joillaon teknisiä tai tieteellisiä erityistehtäviä.
Senteret ble opprettet i 1993 og har vært i drift siden 1995 og har som hovedmål å levere ‘objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon på europeisknivå om narkotika og narkotikamisbruk og konsekvenser av dette’.
Virasto perustettiin vuonna 1993, ja se on ollut toiminnassa vuodesta 1995.Viraston päätavoitteena on tuottaa ”puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöistä ja niidenseurauksista” Euroopan unionissa.
Gjennomden statistiske, dokumentariske og tekniske informasjonen som EONN samler inn, analyserer og utbrer, gir senteret publikum – enten det nå erpolitikere, fagfolk i felten eller europeiske borgere – et samlet bilde avnarkotikafenomenet i Europa.
EMCDDA kerää, analysoi ja levittää tilastollisia, asiakirjoihin perustuvia ja teknisiä tietoja ja tarjoaa siten yleisölleeneli poliittisille päättäjille, huumeasioiden parissa työskenteleville ja Euroopankansalaisille kokonaiskuvan Euroopan huumausaineilmiöstä.
Senterets viktigste oppgaver er å
Viraston päätehtävät ovat
• samle inn og analysere eksisterende data, • forbedre metoder for sammenligning av data, • utbre informasjon • samarbeide med europeiske og internasjonale organisasjoner og med landsom ikke er medlemmer av EU.
• tiedon keruu ja analysointi• tietojen vertailumenetelmien parantaminen• tiedonlevitys• yhteistyö EU:n ja kansainvälisten organisaatioiden sekä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa.
EONN arbeider bare med informasjon.
EMCDDA:n toiminta liittyy yksinomaan tiedottamiseen ja tietojen käsittelyyn.
En interaktiv online-utgave av årsrapporten for 2001 finnes også på at http://www.emcdda.org.
Vuoden 2001 vuosiraportista on saatavana myös interaktiivinen onlineversio osoitteesta http://www.emcdda.org.
Her kan du finne ’linker’ til datakilder, rapporter og bakgrunnsmateriale som er brukt i sammenstillingen av denne rapporten.
Siinä on linkkejä tietolähteisiin, raport- teihin ja tausta-asiakirjoihin, joita on käytetty tämän raportin laatimisessa.
På EONNs nettsted kan du også få detaljert informasjon om bruken av narkotika i Europa, publikasjoner som kan lastes ned på EUs 11 offisiellespråk, ’linker’ til spesialiserte narkotikainformasjonssentre i Europa og andresteder samt gratis tilgang til spesialiserte databaser.
Euroopassa, ladattavia julkaisuja Euroopan unionin 11 virallisella kielellä, linkkejä Euroopan ja muun maailman huumetietokeskuksiin sekä alan tieto-
KONTORET FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAPSOFFISIELLE PUBLIKASJONER
EUROOPAN YHTEISÖJENVIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO
Narkotikamisbruk i befolkningen generelt Problematisk bruk av narkotika Etterspørsel etter behandling Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer Narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet Narkotikarelatert kriminalitet Narkotikamarkeder og tilgjengelighet
Väestön huumeiden käyttö Huumeiden ongelmakäyttö Hoidontarve Huumeisiin liittyvät tartuntataudit Huumekuolemat ja huumeidenkäyttäjien kuolleisuus Huumeisiin liittyvä rikollisuus Huumemarkkinat ja huumeiden saatavuus
Nasjonale og europeiske narkotikastrategier Etterspørselsreduksjon Tilbudsreduksjon
Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin huumausainestrategiat Kysynnän vähentäminen Tarjonnan vähentäminen
En interaktiv utgave på 12 språk av Årsrapporten for 2002 er lagt ut på internett under http://annualreport.emcdda.eu.int. Her finnesogså forbindelser til datakilder, rapporter og bakgrunnsmateriale som er brukt i sammenstillingen av denne rapporten.
Vuoden 2002 vuosiraportistaon saatavana myös interaktiivinen verkkoversio 12 kielellä osoitteessa http://annualreport.emcdda.eu.int Siinä on linkkejä tietolähteisiin, raportteihin ja tausta-asiakirjoihin, joita on käytetty tämän raportin laatimisessa.
EONN ønsker å takke følgende for deres bidrag til denne rapporten:
EMCDDAkiittää seuraavia tahoja niiden avusta tämän raportin laatimisessa:
Lederne for de nasjonale knutepunktene i Reitox-nettet og deres medarbeidere
Reitoxin kansallisten seurantakeskusten johtajat ja henkilöstö
De tjenester i den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til denne rapporten
• jäsenvaltioiden elimet, jotka kokosivat raporttia varten käsiteltävän aineiston
Medlemmene av EONNs styre og vitenskapelige komité
EMCDDA:n hallintoneuvoston ja tieteellisen komitean jäsenet
Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale arbeidsgruppen for narkotika (HDG)– og Europakommisjonen
Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopan komissio
Europarådets Pompidou-gruppe, De forente nasjoners narkotikaprogram (UNDCP), Verdens helseorganisasjon(WHO), Europol, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO) og Det europeiske senteret for epidemiologisk overvåking av AIDS;
Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, YK:n kansainvälinen huumevalvontaohjelma, Maailman terveysjärjestö,Europol, Interpol, Maailman tullijärjestö, Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus
Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.
Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.
Verdien av lavterskeltjenester og betydningen av tilgang til sterilt sprøyteutstyr for å redusere overføringen av blodbårne sykdommer er for eksempel nå videnanerkjent.
Esimerkiksi matalankynnyksen palvelujen arvo ja puhtaiden injektiovälineiden saannin tärkeys veren välityksellä tarttuvien tautienvähentämiseksi tunnustetaan laajalti.
De fleste land erkjenner nå at vedlikeholdsbehandling med metadon har en beskyttende virkning når detgjelder dødelighet og sykelighet, at frivillig, medikamentfribehandling utgjør et verdifullt supplement, og at legemiddelassistert behandling er viktig i arbeidet for å redusereulovlig narkotikabruk, risikoatferd og kriminalitet.
Metadoniylläpitohoidon kuolleisuudelta ja sairastavuudelta suojaava vaikutus, vapaaehtoisen huumeettoman hoidon lisäarvo jalääkehoidon rooli laittomien huumeiden käytön, riskikäyttäytymisen ja rikollisuuden vähentämisessä ovatmyös yleisesti tunnustettuja.
Av vår Årsrapport for 2002 går det fram at det er vanskelig å gi en kortfattet beskrivelse av ’det europeiske nar-kotikaproblemet’– til dét er bildet for sammensatt.
Vuoden 2002vuosiraportistamme ilmenee, että Euroopanhuumeongelmaa on vaikea selvittää lyhyesti, koska asiaon hyvin monitahoinen.
Trendene og omfanget av ulovlig bruk av narkotika, så velsom karakteren og konsekvensene av bruken, varierer fraet land til et annet og fra en region til en annen. Nasjonale gjennomsnittstall kan skjule sterkt divergerendetrender på regionalt eller lokalt plan.
Laittomien huumeiden käytönsuuntauksissa ja määrässä on eroja maiden ja alueiden välillä, ja ongelmalla on hyvin erilaisia puolia ja seurauksia.Kansalliset keskiarvot voivat sisältää hyvinkin erilaisiasuuntauksia alue- ja paikallistasolla.
Men selv om noenindikatorer i enkelte land eller regioner viser økning,tyder det generelle bildet på at situasjonen nå er mer stabil og ’endemisk’, med konstante tall for rekruttering ogavgang. På 1980-tallet og første halvdel av 1990-talletvar situasjonen motsatt, og mange land i Den europeiskeunion opplevde en ekstrem, epidemisk økning i brukenav narkotika og problemene i den forbindelse.
Tosin yleiskuva näyttää nyt entistä vakaammalta, lähes ”tavalliselta” tilanteelta,jossa huumeiden käytön aloittajien ja lopettajien määrätovat vakiintuneet, vaikka eräissä indikaattoreissa havaitaankin vielä kasvua joissakin maissa tai joillakin alueilla.Tämä tilanne on päinvastainen kuin 1980-luvulla ja 1990luvun alkupuoliskolla, jolloin monissa Euroopan unioninjäsenvaltioissa huumeiden käyttö ja siihen liittyvät ongelmat lisääntyivät erittäin voimakkaasti ja epideemisesti.
Dette er noe av grunnen til at landene i Den europeiskeunion fører en så pass sammenfallende politikk innenforebygging og behandling.
Se, että näiden toimenpiteiden arvo tunnustetaan niinlaajalti, on ehkä vaikuttanut yhteiskuntapolitiikan suhteelliseen lähentymiseen ehkäisyn ja hoidon aloilla Euroopan unionissa.
Dette relative sammenfallet,som vi særlig finner på området helse og sosial, gir seglikevel forskjellige utslag i forskjellige land – f.eks. ersprøyteutdeling langt vanligere i en del land enn i andre.Tilnærmingen er heller ikke nødvendigvis konsekventinnenfor det enkelte land, slik at substitusjonsbehandlingf.eks. kan være lett tilgjengelig på behandlingssentre,men vanskelig tilgjengelig i fengslene.
Meidän on muistettava, että tämälähentyminen erityisesti sosiaalipalvelujen ja terveydenhuollon alalla ei ole tapahtunut yhtenäisellä tavalla erimaissa – esimerkiksi ruiskujen jakelu on paljon kehittyneempää joissakin maissa kuin toisissa. Toiminta eimyöskään ole välttämättä yhdenmukaista tietyssä maassa– esimerkiksi korvaushoitoa voi olla laajasti saatavillahoitokeskuksissa mutta paljon vähemmän vankiloissa.
Den lenge rapporterte økningen i bruken av cannabis viseri enkelte land tegn til stabilisering, dog på klart forskjelligenivåer, samtidig som vi nå faktisk kan ha en økning i problemene med cannabis og kokain.
Pitkään havaittu kannabiksen käytön kasvu näyttäävakiintuvan joissakin maissa, joskin selvästi eri tasoille,kun taas kannabis- ja kokaiiniongelmat saattavat olla nytlisääntymässä.
Når det gjelder problematisk bruk av narkotika, har syv av 15 land oppjustertsine anslag, noe som tyder på en viss økning, men samtidig rapporterer de fleste landene om relativ stabilitet påområdet.
Huumeiden ongelmakäytön osalta 15maasta seitsemän on tarkistanut arvioitaan aiempaa korkeammiksi, mikä viittaa jonkinasteiseen kasvuun, joskinuseimmat maat ilmoittavat suhteellisesta vakaudesta.Yleisesti ottaen HIV:n levinneisyys näyttää vakaalta.Tosin se vaihtelee suuresti maittain, ja joillakin alueillasekä joissakin huumeiden injektiokäyttäjien alaryhmissäon havaittu merkittävää kasvua.
I det store og hele synes utbredelsen av HIV åvære stabil, selv om nivåene varierer meget landene imellom, med stor økning i en del regioner og undergrupper avsprøytebrukere.
Akuuttien huumekuolemien määrä näyttää nyt tasaantuneen, mutta suuntauksissa on eroja maiden välillä.
Antallet akutte, narkotikarelaterte dødsfallsynes å ha flatet ut, men trendene varierer fra land til land.Prisene på de fleste narkotiske stoffer synes generelt stabileller fallende.
Useimpien huumeiden hinnat näyttävät olevan yleensä vakaita tai laskemassa.
Likevel ser vi at tilnærmingen på det nasjonalpolitiske oglovgivende plan i stadig økende grad gir seg utslag i tilnærmet like sosiale og folkehelsepolitiske tiltak.
Kansalliset politiikan ja lainsäädännön toimenpiteet edistävät kuitenkin yhä enemmän vastaavia sosiaalipalvelujen jajulkisen terveydenhuollon toimia.
I mangeland går utviklingen på det lovgivende plan i retning avå sikte mot rusmidler generelt, uten hensyn til deres rettslige stilling, å skape et skarpere skille mellom narkotikabruk og narkotikaforbrytelser, sette ned eller fjerne straffen for bruk eller besittelse av cannabis til eget bruk ogstyrke substitusjonsbehandlingens stilling i lovverket.Innen forebygging settes fokus etter hvert mer på å sikrekvaliteten på tiltakene ved å innføre nasjonale, standarder og godkjenningsprosedyrer.
Monissa maissa lainsäädäntöä kehitetään siten, että keskitytään aineisiin riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta, tehdään yhä suurempi ero huumeiden käyttäjien ja huumelakien rikkojienvälillä, vähennetään kannabiksen käytöstä tai hallussapidosta annettavia rangaistuksia tai poistetaan ne ja vahvistetaan korvaushoidon oikeusperustaa. Ehkäisevässä työssäon alettu keskittyä toimien laadun varmistamiseen ottamalla käyttöön kansallisia normeja ja hyväksymismenettelyjä.
’Narkotikaproblemet’i Den europeiske union er altså etfenomen vi må forholde oss til, og det er helt klart ikke romfor å slappe av. Vi har anslagsvis to til ni problembrukerepr.
Vaikka Euroopan unionin huumeongelmasta näyttääkinnyt tulleen vakiintunut ilmiö, ei selvästikään ole varaa tyytyväisyyteen.
I enkelteområder har mer enn 25 % av sprøytebrukerne HIV, ogprevalensen av HCV er fortsatt svært høy (40-90%).
Joillakin alueilla yli 25prosentilla huumeiden injektiokäyttäjistä on HIV-tartunta,ja HCV:n levinneisyys on edelleen erittäin suuri(40–90prosenttia).
Hvertår forekommer mellom 7 000 og 8 000 akutte, narkotikarelaterte dødsfall, og vi konstaterer med uro at enkelteland som tidligere hadde stabile eller nedadgående trender nå opplever en økning.
Vuosittain sattuu 7000–8000 äkillistähuumekuolemaa, ja on huolestuttavaa, että kasvua esiintyy joissakin maissa, joissa suuntaukset ovat aikaisemminolleet vakaita tai laskevia.
Risikoen for dødsfall er opptil20 ganger høyere for opiatmisbrukere enn for deres ikkemisbrukende jevnaldrende.
Opiaattien käyttäjillä on jopa 20kertaa suurempi kuoleman riski kuin niillä samanikäisillä,jotka eivät käytä huumeita.
Antallet klienter i behandlinghar gått opp, og selv om behandlingstilbudet også er blittutvidet, er det klart utilstrekkelig, spesielt i fengslene. Deter derfor av helt avgjørende betydning at den politiske innsatsen i forhold til narkotikaproblemet ikke bare føres videre, men også trappes opp.
Hoidossa olevien asiakkaidenlukumäärä on lisääntynyt; vaikka hoitopaikatkin lisääntyvät, ne eivät selvästikään vielä riitä varsinkaan vankiloissa.Siksi on erittäin tärkeää, että poliittisessa päätöksenteossaedelleen keskitytään huumeongelman käsittelyyn ja mieluiten tehostetaan näitä pyrkimyksiä entisestään.
Den økende konsensen i Den europeiske union går klarti retning av økt effekt og effektivitet i den videre kampenmot narkotika og problemene i den forbindelse, ved åredusere sykelighet, dødelighet, stigmatisering og sosialeksklusjon blant problembrukere, samtidig som det gissannferdig informasjon om potensielle risikoer til brukere som ikke kommer inn i kategorien problembrukere.Dette representerer også en felles, mer kraftfullt reaksjoni forhold til den høye prioritet bekjempelsen av narkotikaproblemet har for Europas borgere.
Yksimielisyyden kasvu Euroopan unionissa näyttää selvästi johtavan tehokkuuden lisääntymiseen huumeongelmien torjunnassa vähentäen huumeiden ongelmakäyttäjien sairastavuutta, kuolleisuutta, leimautumista ja syrjäytymistä sekä antaen oikeaa tietoa mahdollisista riskeistäniille huumeiden käyttäjille, joita ei katsota ongelmakäyttäjiksi.
Årsrapporten for2002 er et viktig bidrag i arbeidet for å opprette en evidensbase som grunnlag for utformingen av en forsvarligpolitikk og for den strategiske planleggingen, både pånasjonalt, lokalt og europeisk plan.
Sillä voidaan myös vastata yhä vahvemmin jayhtenäisemmin huumeongelmaan, jonka käsittelyä Euroopan kansalaiset pitävät ensisijaisen tärkeänä.Uskon, että tämä vuoden 2002 vuosiraportti antaa tärkeän panoksen tarjoamalla tietoa tosiasioista järkevänpäätöksenteon ja strategioiden suunnittelun pohjaksi niinkansallisella, paikallisella kuin Euroopankin tasolla.
Vi konstaterer at det er bredere enighet om tiltakene mot endel av de viktigste problemene, og vi får stadig flere bevis på
Olemme havainneet yksimielisyyden lisääntyneen toimenpiteistä, joilla pyritään ratkaisemaan joitakin pää-
Anslagene over sprøytebruk ligger generelt mellom toog fem tilfeller pr. 1000 innbyggere i aldersgruppen15-64 år.
Kaikkien maiden arviot huumeiden ongelmakäytöstäovat 2–9 tapausta tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti.
Det er hovedsakelig unge voksne, spesielt unge menni urbane områder, som bruker illegale stoffer, menbruken kan være i ferd med å bre seg til mindre byerog til distriktene.
Laittomien aineiden käyttö keskittyy nuoriin aikuisiinja etenkin kaupunkialueiden miesväestöön, vaikka sesaattaakin jossain määrin olla jo leviämässä myös yhäpienempiin kaupunkeihin ja maaseudulle.
Nyere cannabisbruk (siste 12 måneder) er rapportertav 515 % av unge voksne i de fleste land.
Hoitoon hakeutuneiden asiakkaiden määrä on lisääntynyt eri maissa.
10-30 % av voksne i europeiske land rapporterer livstidserfaring med cannabis, mens ca. 1-5% har prøvdamfetamin, kokain og ecstasy.
Useimmissa maissa 5–15 prosenttia nuorista aikuisistaoli käyttänyt kannabista hiljattain (viimeisten 12 kuukauden kuluessa).
Trender for de enkelte stoffene hos nye klienter sompåbegynner behandling, viser at antallet heroinmisbrukere fortsatt er stabilt eller synkende, mens antallet cannabismisbrukere stiger i en del land (Tysklandog Danmark).
Hoitoon hakeutuneet asiakkaat käyttivät edelleenpääasiallisena huumeenaan opiaatteja, joiden jälkeenyleisimpiä olivat kannabis, kokaiini ja amfetamiini.Maiden välillä on paljon eroja.
De vanligste måtene nye klienter tar rusmidler på, erfor heroin injisering (45,9 %) og kokain sniffing (47,1%) mens sentralstimulerende midler inntas i mat/drikke (56,4 %).
Euroopan aikuisväestöstä 10–30 prosenttia on käyttänyt kannabista ainakin kerran, kun taas amfetamiineja, kokaiinia ja ekstaasia on kokeillut noin 1–5 prosenttia.
De sosiale forholdene for narkotikamisbrukere er dårligere enn for den samme aldersgruppen i befolkningen generelt.
Kannabiksen käyttö lisääntyi huomattavasti 1990luvulla useimmissa EU-maissa etenkin nuorten keskuudessa, joskin viime vuosina sen käyttö saattaa ollaeräissä maissa vakiintunut.
Utdanningsnivåene er lavere og arbeidsledigheten høyere.
Kokaiinin käyttö on saattanut lisääntyä eräissä maissa viime vuosina, vaikkatämä suuntaus ei olekaan yhtä selvä.
Nivåene på HIV-smitte varierer stort sett mellom 1 %i Storbritannia og 34 % i Spania, men generelt sett ernivåene stabile.
Yleisesti ottaen huumeiden ongelmakäytön taso näyttää vakiintuneen, vaikka eräiden maiden arvioissatapahtuneet muutokset kokonaisuutena viittaavatkinhuumeiden ongelmakäytön lisääntymiseen vuodesta1996.
Det rapporteres om mulige økninger på nasjonaltplan fra Belgia og Norge (bare data om sprøytebrukere), Tyskland, Italia, Luxembourg, Sverige og Storbritannia.
Huumeidenkäyttäjien sosiaaliset olot ovat huonommat kuin samanikäisen väestönosan olot yleensä.Heidän koulutustasonsa on muita alhaisempi ja työttömyyslukunsa korkeampi.
Utbredelsen av HIV var over 25 % blant sprøytebrukere som ble rutinemessig testet i forbindelse mednarkotikabehandling i de italienske regionene Emilia-Romagna, Lombardia og Sardinia, i Frankrike, i Portugal (Lisboa og Porto) og i Spania.
Kansallisella tasolla ongelmakäyttö on mahdollisestilisääntynyt Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Luxemburgissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassasekä Norjassa (tiedot on saatavissa vain huumeideninjektiokäyttäjistä).
Anslagene over problematisk bruk av narkotika liggeralt mellom to og ni tilfeller pr. 1000 innbyggere ialdersgruppen 15-64 år.
HIV-tartuntojen määrät vaihtelevat Yhdistyneenkuningaskunnan yhdestä prosentista Espanjan 34pro-senttiin, mutta ne ovat yleisesti ottaen vakiintuneet.
2002 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
2002 Vuosiraportti Euroopan unionin ja Norjan huumeongelmasta
Økninger i HIV-smitte (i undergrupper av sprøytebrukere) kan ha funnet sted i regioner eller byer i Irland,Italia, Nederland, Portugal og Finland.
HIV-tartuntojen määrä on saattanut lisääntyä (injektiokäyttäjien alaryhmissä) Irlannin, Italian, Alankomaiden, Portugalin ja Suomen joillakin alueilla taijoissakin kaupungeissa.
Prisen på alle illegale narkotiske stoffer er genereltstabil eller synkende i EU, men enkelte økninger errapportert for brunt heroin.
Tämä johtui lähinnä merkittävistävähennyksistä niissä maissa, jotka takavarikoivat eniten kokaiinia EU:ssa (Espanja, Ranska, Alankomaat).
Utbredelsen av HCV er ekstremt høy i alle land ogmiljøer, med tall fra 40 til 90 % i de forskjelligeundergruppene av sprøytebrukere.
C-hepatiitin levinneisyys on erittäin korkea kaikissamaissa ja ympäristöissä, ja tartuntojen määrä vaihtelee 40 ja 90 prosentin välillä injektiokäyttäjien erialaryhmien keskuudessa.
Nasjonale strategier
Huumeisiin liittyvät kuolemat
Nye strategiske tiltak mot narkotikasituasjonen innføres stadig. Målene og målsettingene er klarere ennnoen gang.
EU:ssa raportoidaan vuosittain 7000–8000 äkillistähuumekuolemaa, ja tapausten todellinen määrä ontodennäköisesti korkeampi.
Hovedutfordringene man nå står overforer å gjennomføre og evaluere de nasjonale narkotikastrategiene.
Opiaatit liittyvät suurimpaan osaan yliannostuskuolemista, vaikka usein löydetään merkkejä muistakin aineista.
7 000-8 000 akutte, narkotikarelaterte dødsfall rapporteres hvert år i EU, men det reelle tallet er sannsynligvis høyere. Opiater er til stede i de fleste overdosedødsfall, men ofte er også andre stoffer til stede.
Viimeaikainen suuntaus etsiä strategisia ratkaisujahuumetilanteeseen jatkuu.
Trenden er relativt stabil på EU-nivå, men det finnesdivergerende nasjonale trender.
EU:n tasolla suuntaus on suhteellisen vakaa, vaikka kansalliset suuntaukset vaihtelevatkin.