pere/sami_parallel huggingface dataset:
Disse anslagene er gjort med visse vesentlige begrensninger, som kan være forbundet f.eks. med variasjoner i¤avlingen eller problemer med å¤kartlegge produksjonen av f.eks. cannabis, som også kan foregå innendørs og ikke bare er begrenset til enkelte geografiske områder.
Näissä arvioissa on kuitenkin muutamia merkittäviä rajoituksia, jotka koskevat esimerkiksi vaihteluita sadon tuottavuutta koskevissa luvuissa. Viljelyn valvonta on myös vaikeaa, koska esimerkiksi kannabista kasvatetaan myös sisätiloissa ja monien huumekasvien viljely ei ole rajoittunut tietylle maantieteelliselle alueelle.
EONN samler inn nasjonale data om narkotikabeslag, renhet og detaljpriser i¤Europa.
EMCDDA kerää jäsenvaltioista tietoa huumausaineiden takavarikoista, puhtaudesta ja vähittäiskauppahinnoista Euroopassa.
Andre data om forsyningssituasjonen kommer for det meste fra UNODCs informasjonssystemer og analyser, supplert med tilleggsinformasjon fra Europol.
Muita tietoja huumausaineiden tarjonnasta saadaan UNODC:n tietojärjestelmistä ja analyyseista. Näitä tietoja täydentävät lisäksi Europolilta saatavat tiedot.
Informasjon om utgangsstoffer for narkotika kommer fra Europakommisjonen, som samler inn data om beslag av disse stoffene i¤EU, samt INCB, som deltar i¤en rekke internasjonale initiativer med sikte på å¤forebygge spredning av kjemiske substanser som brukes i¤framstillingen av illegale narkotiske stoffer.
Huumausaineiden lähtökemikaaleja koskevaa tietoa saadaan Euroopan komissiolta, joka kerää tietoja näiden aineiden takavarikoista Euroopan unionissa, sekä INCB:ltä, joka toimii kansainvälisissä aloitteissa, joiden tavoitteena on estää kaupankäynti laittomien huumeiden valmistamiseen käytetyillä lähtökemikaaleilla.
Dataene og anslagene som presenteres i¤denne rapporten, er de beste anslagene som er tilgjengelige, men ettersom det i¤mange deler av verden ikke finnes avanserte informasjonssystemer når det gjelder forsyningen av narkotika, må de tolkes med varsomhet.
Huumausaineiden takavarikointia pidetään usein epäsuorana osoituksena huumeiden tarjonnasta, salakuljetusreiteistä ja saatavuudesta.
Narkotikabeslag betraktes ofte som en indirekte indikator på forsyningssituasjon, smuglerruter og tilgjengelighet. De er en mer direkte indikator på rettshåndhevingsorganenes innsats (f.eks. prioriteringer, ressurser, strategier), men gjenspeiler også rapporteringspraksis og hvor utsatt omsetningsleddene er for å¤bli tatt.
Takavarikot ovat kuitenkin pikemminkin suoria osoituksia huumelainsäädännön toimeenpanosta (esimerkiksi painopisteistä, resursseista ja strategioista), vaikkakin ne myös ilmentävät sekä raportointikäytäntöjä että salakuljettajien haavoittuvuutta.
En analyse av data om renhet, styrke og pris på illegale rusmidler kan også bidra til å¤forstå detaljmarkedene bedre.
Laittomien huumeiden puhtautta, väkevyyttä ja vähittäiskauppahintoja koskevia tietoja voidaan myös analysoida huumeiden vähittäiskaupan ymmärtämiseksi.
Prisene på narkotika rapportert til EONN gjenspeiler prisen til bruker.
EMCDDA:lle ilmoitetut huumausaineiden vähittäiskauppahinnat tarkoittavat
Narkotikabruk i¤befolkningen generelt eller blant skoleelever kan kartlegges ved hjelp av representative
Tässä kertomuksessa esitetyt tiedot ja arviot ovat parhaita saatavilla olevia, mutta niitä on silti tulkittava varauksellisesti, koska monissa osissa maailmaa ei
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa i¤løpet av siste 12 måneder eller siste 30 dager før undersøkelsen) (for mer informasjon, se EONNs nettsted).
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa edelleenkään ole riittävän kehittyneitä tietojärjestelmiä huumeiden tarjonnan seuraamiseksi.
For skoleelever blir livstidsprevalens og siste års prevalens omtrent det samme, da bruk av illegale rusmidler før 15¤års alder er sjelden.
Koululaisten osalta aikakehyksiä ”ainakin kerran” ja ”viime vuoden aikana” pidetään samana asiana, koska laittomien huumeiden käyttö alle 15-vuotiaana on harvinaista.
undersøkelser som gir anslag over hvor stor andel av befolkningen som oppgir å¤ha brukt visse rusmidler i¤løpet av et gitt tidsrom.
Huumeiden käyttöä yleisen väestön tai koululaisten keskuudessa voidaan arvioida edustavilla tutkimuksilla, joiden perusteella voidaan arvioida niiden yksilöiden määrää, jotka ilmoittavat käyttäneensä tiettyjä huumeita tietyillä ajanjaksoilla.
Undersøkelsene gir også nyttig kontekstuell informasjon om bruksmønstre, sosiodemografiske karakteristika for brukerne og oppfatninger av risiko og tilgjengelighet.
Lisäksi tutkimuksista saa hyödyllistä taustatietoa huumeiden käyttötavoista, käyttäjien sosiodemografisista piirteistä sekä riskejä ja saatavuutta koskevista näkemyksistä.
Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD) bruker standardiserte metoder og verktøy for å¤måle narkotika- og alkoholbruk i¤representative utvalg av 15–16-årige skoleelever.
Euroopan koululaisten alkoholin ja muiden päihteiden käyttöä tarkastelevassa tutkimuksessa (ESPAD) käytetään vakioituja menetelmiä ja välineitä, joilla mitataan huumeiden ja alkoholin käyttöä 15–16-vuotiaista koululaisista koostuvassa edustavassa otoksessa.
Det er gjennomført ESPAD-undersøkelser i¤1995, 1999, 2003 og 2007.
Tutkimukset on tehty vuosina 1995, 1999, 2003 ja 2007.
I¤2007 ble undersøkelsen gjennomført i¤35 land, inklusive 25 EU-medlemsstater, Norge og Kroatia.
Vuonna 2007 aineistoa kerättiin 35 maasta, mukaan luettuina 25 EU:n jäsenvaltiota, Norja ja Kiina.
Sammen med nasjonale eksperter har EONN utviklet et sett av kjernespørsmål til bruk i¤undersøkelser blant voksne (”European Model Questionnaire” – EMQ).
Tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa EMCDDA on kehittänyt aikuisten tutkimuksissa käytettävän ydinkysymysten sarjan (Euroopan mallikyselylomake, European Model Questionnaire EQM).
Denne protokollen er nå gjennomført i¤de fleste EU-medlemsstatene.
Tämä protokolla on nyt otettu käyttöön useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
Det er imidlertid fortsatt forskjeller når det gjelder metodikk og året da dataene ble samlet inn, så selv små forskjeller, særlig mellom land, bør tolkes med varsomhet.
Käytetyt menetelmät ja aineiston keruuvuosi kuitenkin vaihtelevat, joten pieniä eroja etenkin maiden välisessä tarkastelussa on tulkittava varoen.
Fordi det er dyrt å¤gjennomføre spørreundersøkelser, er det bare noen få europeiske land som samler inn informasjon årlig.
Hoidon kysyntää käsittelevissä raporteissa ”uusi asiakas” tarkoittaa niitä henkilöitä, jotka ovat hakeutuneet huumehoitoon ensimmäistä kertaa elämässään. ”Kaikki asiakkaat” puolestaan tarkoittaa kaikkia hoitoon hakeutuvia.
Mange gjennomfører undersøkelser med to til fire års intervaller.
Kyseisen vuoden alkaessa jatkuvassa hoidossa olleet asiakkaat eivät sisälly aineistoon.
I¤denne rapporten presenteres data basert på de siste tilgjengelige undersøkelsene i¤hvert land, som i¤de fleste tilfeller er fra perioden 2005–2008.
Jos hoidon kysynnän osuus on ilmoitettu pääasiallisen huumeen osalta, nimittäjänä on niiden tapausten määrä, joiden osalta pääasiallinen huume on tiedossa.
I¤rapporter om etterspørsel etter behandling viser ”nye klienter” til personer som er inntatt til behandling for første gang, og ”alle klienter” til alle som påbegynner behandling.
Tässä kertomuksessa esitetyt tiedot ovat peräisin uusimmasta kussakin maassa saatavilla olevasta tutkimuksesta, useimmiten vuosilta 2005–2008.
Klienter som er inne i¤et behandlingsopplegg ved årets begynnelse, er ikke inkludert i¤dataene. Når andelen søknader om behandling for et primærrusmiddel oppgis, er nevneren antallet søknader der primærrusmiddelet er kjent.
Yhdistyneen kuningaskunnan levinneisyystiedot koskevat Englantia ja Walesia, ellei toisin ole mainittu.
Informasjon om hvilke intervensjoner som finnes i¤Europa og deres tilgjengelighet, er oftest basert på en informert vurdering fra nasjonale eksperter, innhentet gjennom strukturerte spørreskjemaer.
Tiedot saatavuudesta ja erilaisten toimenpiteiden tarjonnasta Euroopassa perustuvat yleensä kansallisten asiantuntijoiden perusteltuihin käsityksiin, jotka on kerätty strukturoitujen kyselylomakkeiden avulla.
For enkelte indikatorer finnes det imidlertid også kvantitative overvåkingsdata.
Joidenkin indikaattoreiden osalta saatavana on myös määrällistä seuranta-aineistoa.
Av de tre standard tidsrammene som er brukt for rapportering av undersøkelsesdata, er livstidsprevalens (angir antall personer som har brukt det aktuelle rusmiddelet på noe tidspunkt i¤sitt liv) den bredeste.
Kolmesta tutkimusaineistossa käytetystä aikakehyksestä ”ainakin kerran” on yleisin (huumausaineen käyttö milloin tahansa yksilön elämän aikana).
Dette målet gjenspeiler ikke dagens situasjon med hensyn til narkotikabruk blant voksne, men det kan bidra til å¤forstå bruksmønstre og insidens. For voksne er EONNs standard aldersspredning 15–64 år (alle voksne) og 15–34 år (unge voksne).
Tämä mittari ei kerro tämänhetkisestä huumeidenkäytöstä aikuisten keskuudessa, mutta se voi auttaa ymmärtämään huumausaineiden käyttötapoja ja käytön esiintyvyyttä.
Land som bruker andre øvre eller nedre aldersgrenser, er Danmark (16), Tyskland (18), Ungarn (18), Malta (18), Sverige (16) og Storbritannia (16–59).
Maat, joissa käytetään erilaisia ylä- tai alaikärajoja, ovat seuraavat: Malta (18), Ruotsi (16), Saksa (18),
Begrepet “rapporter” for brudd på narkotikalovgivningen kan ha forskjellig innhold alt etter land.
Huumerikosten yhteydessä käsitteellä ”ilmoitukset” voidaan tarkoittaa eri asioita eri maissa.
Kommentar Gamle sannheter, nye trusler og økonomiske nedgangstider — dagens landskap for europeisk narkotikapolitikk
Yleiskatsaus Tutut tosiasiat, uudet uhat ja tiukka taloudenpito: Euroopan huumausainepolitiikan nykyinen tilanne
Prisen for åkutte kostnadene må ikke bli for høy kjennetegner et effektivt tiltak.
Todistetusti tehokkaita toimintamalleja taas ei aina toteuteta. Tämä on jatkuva ongelma ehkäisytyön ohella myös muilla saroilla.
Utfordringen er å¤bygge den enigheten som er nødvendig for å¤nedfelle denne kunnskapen i¤et sett retningslinjer og rammeverk som har tilstrekkelig autoritet til å¤tvinge fram en heving av kvaliteten på tjenestene, samtidig som de gir rom for tilpasning til nasjonale kontekster innenfor Den europeiske union.
Haasteena onkin vahvistaa yhteisymmärrystä siitä, miten käytettävissä oleva tietous muutetaan ohjeistuksiksi ja toimintakehyksiksi, jotka yhtäältä ohjaavat palveluiden kehittämistä riittävästi ja jotka ovat toisaalta tarpeeksi mukautumiskykyisiä kaikkiin Euroopan unionin toimintaympäristöihin nähden.
Europa er nå inne i¤en økonomisk nedgangstid, med stigende arbeidsledighet blant ungdom.
Koko Euroopassa vallitsee tiukan taloudenpidon aika ja nuorisotyöttömyys lisääntyy.
Dette har skapt frykt for økt forekomst av problematiske former for rusmiddelbruk.
On aihetta pelätä, että tämän seurauksena myös ongelmalliset huumeidenkäyttötavat yleistyvät.
Depresjon og marginalisering har alltid medført økt risiko for rusmiddelproblemer, med den kriminalitet og utrygghet som kan følge av dette for lokalsamfunnet.
Lamasta ja syrjäytymisestä kärsivissä yhteisöissä huumeongelmien ja niihin liittyvän rikollisuuden kehittyminen on ollut aina tavallista suurempi riski.
Europa står nå overfor en dobbel utfordring: i¤en tid da behovet for effektive tiltak kan være enda større enn tidligere, kan en innstrammingspolitikk føre til kutt i¤tiltakene.
Nämä yhteisöt ovat myös muita turvattomampia. Eurooppaa uhkaa nyt se kaksinkertainen vaara, että samalla kun tehokkaiden toimenpiteiden tarve lisääntyy, valtioiden säästötoimet pakottavat niistä tinkimiseen.
I¤løpet av det siste tiåret er det gjort store — om enn ikke alltid like jevnt fordelte — framskritt på rusfeltet.
Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana huumeongelman ratkaisemiseksi on otettu merkittäviä askeleita, mutta saavutukset jakaantuvat epätasaisesti.
Svært mange flere har fått behandling, og det har vært en enorm utvikling når det gjelder behandling av noen av de mest skadelige helsekonsekvensene av narkotikabruk, som HIV-infeksjon.
Tutkimukset ovat lisäksi osoittaneet, että toimenpiteet voivat olla kustannustehokkaita ja että niiden avulla voidaan vähentää terveydellisiä, sosiaalisia ja rikollisuuteen liittyviä ongelmia.
Det har også kommet fram dokumentasjon på at det er mulig å¤utforme kostnadseffektive intervensjoner som reduserer helse- og sosialutgiftene og utgiftene knyttet til kriminalitet.
Vallitsevassa taloudellisessa tilanteessa piilee kuitenkin riskejä, jotka voivat yllyttää lyhytnäköisiin poliittisiin päätöksiin.
Men det er fare for at politikerne i¤dagens økonomiske situasjon kan komme til å¤ta beslutninger som på lang sikt vil koste Europa langt mer enn det som på kort sikt vil bli spart.
Niiden vuoksi Euroopassa voi syntyä lopulta niin paljon pitkävaikutteisia menoja, että lyhytaikaisista säästöistä koituva hyöty jää sangen vaatimattomaksi.
Innenfor området folkehelse har man i¤lang tid vært nødt til å¤dokumentere effekten av tiltak som gjennomføres.
Kansanterveysalalla on ollut kauan tapana, että erilaisten toimien vaikutukset on näytettävä toteen.
Behovet for å¤anvende samme disiplin når det gjelder etterspørselsreduserende tiltak, blir stadig oftere nevnt i¤den politiske debatten i¤EU.
Tarpeesta laajentaa tätä toimintamallia huumausaineiden tarjonnan vähentämiseen tähtääviin toimiin on tullut yhä tärkeämpi aihe EU:n poliittisessa keskustelussa.
Utgiftene til tilbudsreduksjon lar seg ofte vanskelig identifisere i¤nasjonale budsjetter, men det er gjennomført undersøkelser som tilsier at beløpene er betydelige; vanligvis større enn de som brukes på folkehelsetiltak.
Tarjonnan vähentämistoimista aiheutuvia menoja on usein hankala määrittää jäsenvaltioiden talousarvioista, mutta tutkimusten mukaan ne ovat varsin tuntuvia ja yleensä suurempia kuin muista kansanterveydellisistä toimista aiheutuvat menot.
Det Europeiske råd har nylig konkludert med at evalueringen av tilbudsreduserende tiltak vanskeliggjøres av mangelen på standard indikatorer og mål.
Neuvostossa hiljattain käydyissä neuvotteluissa todettiin, että tarjonnan vähentämistoimien arviointia vaikeuttaa vakioitujen indikaattoreiden ja mittareiden puute.
Å¤fastsette nøkkelindikatorer for tilbudsreduksjon er et av målene for EUs inneværende handlingsplan mot narkotika.
Avainindikaattoreiden määrittäminen onkin yksi EU:n huumausaineita koskevan toimintasuunnitelman tavoite.
I¤2009 lanserte Europakommisjonen og EONN et felles initiativ for å¤gripe fatt i¤dette problemet, så nå forventes tilbudsindikatorer og en ordning for gjennomføring av indikatorene å¤stå klar i¤2011.
Vuonna 2009 Euroopan komissio ja EMCDDA käynnistivät yhteisen aloitteen tämän ongelman ratkomiseksi, ja tarjontaa koskevat avainindikaattorit ja mekanismi niiden toimeenpanemiseksi on tarkoitus saada määritettyä vuoden 2011 kuluessa.
Politiske perspektiver: den europeiske narkotikapolitiske modellen utfordres
Poliittiset katsantokannat: Euroopan huumausainepolitiikan haasteet
Lisboa-traktaten, som trådte i¤kraft 1. desember 2009, gir en ny giv til Den europeiske unions rolle når det gjelder å¤utarbeide retningslinjer og indikatorer samt støtte utvekslingen av beste praksis på rusfeltet.
Joulukuun 1. päivänä 2009 voimaan tulleessa Lissabonin sopimuksessa Euroopan unionin rooli ohjeistusten ja indikaattoreiden laatimisessa sekä parhaita käytäntöjä koskevan tiedonvaihdon tukemisessa huumausaineasioiden alalla korostuu aiempaa enemmän.
I¤økonomiske nedgangstider er det spesielt viktig å¤sikre at utgiftene brukes på intervensjoner som har bevist sin effektivitet.
Tiukan taloudenpidon aikana on erityisen tärkeää varmistaa, että määrärahat kohdistetaan toimenpiteisiin, joiden tehokkuus on osoitettu toteen.
Europas tilnærming til narkotika kjennetegnes ved at kunnskapsgrunnlaget vektlegges mer enn ideologiske hensyn.
Huumausaineita koskevalle eurooppalaiselle lähestymistavalle ominaista on se, että osoitus
Praktisk talt alle medlemsstatene i¤EU har vedtatt samme tilnærming: en nasjonal narkotikastrategi som oftest er understøttet av en handlingsplan som har konkrete mål og en viss varighet. Denne modellen er fornuftig ettersom den gjør det mulig å¤gjennomgå framdriften med jevne mellomrom og legge om den politiske kursen når det er nødvendig.
Lähes kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen toimintatavan, joka perustuu kansallisiin huumausainestrategioihin ja useimmiten myös niitä tukeviin toimintasuunnitelmiin, joille on määritetty konkreettiset
Årsrapport 2010: narkotikasituasjonen i Europa på salg og transport av narkotika og dem som bruker narkotika, blir omsatt i¤praksis.
Vuosiraportti 2010: Huumeongelma Euroopassa yhteisymmärrys.
De nyeste dataene viser en lett nedadgående trend i¤forsyningsrelaterte lovbrudd, mens antallet bruksrelaterte lovbrudd fortsatt stiger.
Useimpien EU-maiden oikeusjärjestelmät ottavat rangaistuksia määrittäessään huomioon kyseisen huumausaineen tyypin ja ”haitallisuuden” sekä sen, liittyykö rikos huumemarkkinoilla toimimiseen, omaan käyttöön vai hallussapitoon omaa käyttöä varten.
Narkotikabehandling — mer tilgjengelig enn noen sinne, men store ulikheter nasjonale strategidokumenter som utløp i¤2008 eller 2009.
Näiden seikkojen väliset erot eri maissa ovat suuria.
EONN samarbeider med medlemsstatene om å¤utvikle verktøy for å¤evaluere politikken slik at det blir mulig å¤vurdere situasjonen fortløpende.
Ne on voitu koontaa lakeihin, tai ne voivat olla seurausta rikosoikeusjärjestelmän prosesseista.
Effektiv behandling av personer som har problemer med rusmiddelbruk er et sentralt element i¤Europas tiltak mot narkotika. Både kvaliteten og kvantiteten på omsorgstilbudet blir stadig bedre.
On epäselvää, mitä etua eri toimintatavoista seuraa tai mistä hyvä käytäntö muodostuu.
EONN anslår at over en million mennesker i¤Den europeiske union årlig får behandling i¤en eller annen form for problemer med narkotika.
Tämä osoittaa, että vertaileva analyysi olisi tällä saralla hyödyllinen.
Utbyggingen av behandlingsapparatet har særlig kommet i¤den spesialiserte, polikliniske delen, understøttet av lavterskeltjenester og oppsøkende tiltak.
Maiden väliseen vertailuun on kuitenkin suhtauduttava toistaiseksi varauksella, koska rikosten välisiin eroihin saattaa vaikuttaa kyseisen maan oikeuskäytännön lisäksi myös rikos itsessään.
Det er viktig å¤merke seg at i¤en del land fungerer rusmiddelomsorgen som en kombinasjon av spesialisttjenester samt primærhelsetjenesten og allmennleger.
Lisäksi voidaan kysyä, missä määrin huumausaineiden kaupasta ja salakuljetuksesta hyötyneiden ja huumausaineita käyttävien välille toimintamalleissa tehty ero näkyy käytännössä.
Enkelte typer narkotikaproblemer, særlig de tilfellene som er vanskeligst å¤behandle, vil nok best kunne behandles av team av spesialister.
Uusimpien tietojen mukaan suuntaus tarjontaan liittyvissä rikoksissa on laskeva, kun taas käyttöön liittyvissä rikoksissa se on edelleen nouseva.
Likevel er det ikke mulig å¤påvise noen felles tilnærming i¤EU-medlemsstatene når det gjelder å¤lage en felles narkotika- og alkoholpolitikk.
Tällainen toimintamalli on järkevä, koska sen edistymistä voidaan arvioida säännöllisesti ja sitä voidaan myös muokata tarpeen vaatiessa.
Noen land holder fast ved separate narkotika- og alkoholstrategier, andre har etablert forbindelser mellom dem, og atter andre har ennå ikke utarbeidet noen alkoholstrategi.
Se on toisaalta myös hyvin vaativa toimintatapa: uusia huumausainestrategioita on kehitettävä, niistä on tehtävä päätös, ja ne on hyväksyttävä.
Det er sterke argumenter for å¤søke synergien mellom narkotika- og alkoholstrategiene, ikke minst at de ofte vil rette seg mot de samme gruppene av befolkningen og de samme miljøene.
Usein tämä tapahtuu silloin, kun vanhan strategian arviointi on vielä meneillään.
Dagens strategimodeller utfordres også av framveksten av markedet for ”legal highs” og av misbruket av legemidler, et tema som drøftes nedenfor.
Näitä vaikeuksia käsitellään laajasti tässä raportissa, jossa joudumme myös ensimmäistä kertaa ilmoittamaan, että maita, joissa on voimassa oleva kansallinen huumausainestrategia, on aiempaa vähemmän.
I¤et¤folkehelseperspektiv understreker dette hvor nødvendig det er å¤få på plass en mer helhetlig tilnærming som omfatter både lovlige og ulovlige rusmidler og eventuelt også annen atferdsavhengighet.
Tämä johtuu pitkälti niiden kansallisten strategia-asiakirjojen, joiden voimassaolo päättyi vuosina 2008 ja 2009, arviointiin ja uusien strategioiden laatimiseen liittyvistä käytännön haasteista.
Utfordringen er todelt: å¤vurdere i¤hvilken grad en slik overgripende visjon er berettiget, og hvordan et slikt perspektiv kan omsettes i¤et¤rammeverk for regulering og kontroll.
EMCDDA kehittää jäsenvaltioiden kanssa toimintalinjojen arviointiin sellaista työkalua, jonka avulla huumausainepolitiikan kehitystä voidaan arvioida jatkuvasti.
Utviklingen inasjonale narkotikalovgivninger avdekker fellestrekk og særtrekk
Huumehoito: saatavuuden parantumisesta huolimatta ongelmana eriarvoisuus
Selv om behandlingstilbudet er blitt bedre, er det i¤Europa store forskjeller når det gjelder tilgangen til behandling.
Tehokkaan hoidon tarjoaminen päihdeongelmista kärsiville on Euroopan huumeongelmia koskevien toimien peruspilari.
I¤de fleste østeuropeiske og en del søreuropeiske land er behandlingstilgjengeligheten relativt begrenset, noe som gjenspeiler seg i¤lange ventelister.
Saatavana olevan hoidon laatu paranee ja määrä kasvaa koko ajan.
En vurdering av tilgjengelighetsnivåene er meningsfull bare om den sees i¤forhold til den relative dekningen for de gruppene i¤befolkningen som trenger behandling.
EMCDDA:n arvion mukaan yli miljoona ihmistä saa vuosittain jonkinlaista hoitoa huumeongelmiinsa Euroopan unionissa.
Det er vanskelig å¤si noe sikkert om i¤hvilken grad det tilgjengelige tilbudet dekker behovet, men det er gjort en del framskritt når det gjelder substitusjonsbehandling med opioider.
Hoitotarjonnan laajeneminen johtuu etenkin huumehoitoon erikoistuneiden hoitopaikkojen lisääntymisestä, mutta myös matalan kynnyksen hoitopaikkojen ja kenttätyön merkitys on huomattava.
Generelt anslår EONN at omkring 670¤000 europeere nå mottar substitusjonsbehandling med opioider, eller om lag halvparten av det anslåtte antallet problembrukere av opioider.
Joissain maissa huumehoitoa antavat erikoishoitokeskukset, perusterveydenhuoltopalvelut ja yleislääkärit yhdessä, mikä on hyvin tärkeää.
Nasjonale estimater for andelen problembrukere av opioider som får behandling, varierer fra under 10¤%¤til over 50¤%.
Tietyntyyppisten huumeongelmien hoito onnistuu parhaiten, kun hoidosta vastaavat siihen erikoistuneet tiimit.
Forskjellene i¤behandlingstilgjengelighet illustreres også av at bare ca.
Erityisesti tämä koskee hoidon suhteen vastahakoisia potilaita.
2¤% av all substitusjonsbehandling foregår i¤de tolv medlemsstatene som har sluttet seg til Den europeiske union siden 2004.
Sopivalla erikois- ja perusterveydenhoidon yhdistelmällä voi olla tärkeä merkitys hoidon yleisen saatavuuden parantamisen kannalta etenkin, jos hoitoon ohjauksen kanavat ja tukitoimet ovat hyvin vakiintuneet.
Et eksempel på de forskjellene som finnes mellom EU-medlemsstatene når det gjelder gjennomføringen av politikken, selv der det egentlig råder generell enighet, er hvordan narkotikalovbrudd straffes.
Kuten jo viime vuoden raportissa todettiin, alkoholi- ja huumeongelmien välinen yhteys on varsin vahva.
Rettsordenen i¤de fleste EU-landene tar hensyn til hvilken type narkotisk stoff det dreier seg om og ”skadepotensialet” det representerer, samt hvorvidt lovbruddet omfatter involvering i¤narkotikamarkedet eller eget bruk/besittelse for eget bruk.
Tästä huolimatta EU:n jäsenvaltioissa ei ole havaittavissa sellaista yhteistä toimintamallia, jossa yhdistettäisiin huumausaine- ja alkoholipolitiikat.
Det er store variasjoner i¤definisjonene fra land til land.
Jotkin maat haluavat säilyttää erilliset huumausaine- ja alkoholipolitiikat, toisissa maissa ne on yhdistetty, ja lisäksi on maita, joissa ei ole minkäänlaista alkoholistrategiaa.
De kan være kodifisert i¤lovgivningen eller være et resultat av prosesser i¤strafferettssystemet.
On vankkoja perusteita sen puolesta, että huumausaine- ja alkoholipolitiikoista koituvia synergiaetuja olisi syytä hyödyntää etenkin siitä syystä, että ne on usein kohdennettu samoihin ryhmiin ja ympäristöihin.
Det er uklart hvilke fordeler det er ved de ulike tilnærmingene eller hva som er god praksis, noe som tilsier at en sammenlignende analyse på området ville vært nyttig.
Myös ”laillisten huumeiden” markkinoiden kasvu ja lääkevalmisteiden väärinkäyttö ovat asettaneet nykyiset toimintamallit uusien haasteiden eteen.
Ennå bør sammenligninger landene imellom gjøres med forsiktighet, så lenge gjerningsinnholdet i¤lovbruddene kan avhenge like mye av rettspraksis i¤det aktuelle landet som av lovbruddets art.
Kansanterveyden kannalta kattavampien toimintamallien tarve korostuu, sillä niissä olisi käsiteltävä sekä laittomia että laillisia päihteitä ja mahdollisesti muitakin käyttäytymiseen liittyviä riippuvuuksia.
Et annet spørsmål er hvorvidt distinksjonen i¤strategien mellom dem som profitterer
Kansallisten huumausainelakien kehitys: yhtäläisyyksiä ja eroja
Substitusjonsbehandling betraktes også som et skadereduserende tiltak.
Vaikka hoidon tarjonta on siis lisääntynyt, hoitoon pääsy Euroopassa on kuitenkin eriarvoista.
Sammen med sprøyteutdeling har substitusjonsbehandling blitt framholdt som en viktig komponent i¤en helhetlig strategi for å¤forebygge
Hoidon saatavuutta voidaan arvioida järkevällä tavalla vain tarkastelemalla hoidon kattavuutta suhteessa hoitoa tarvitsevaan väestöön. On edelleen vaikea arvioida varmasti, missä määrin hoidon tarjonta kattaa kysynnän,
Kommentar: dagens landskap for europeisk narkotikapolitikk generelle langsiktige bildet kan man likevel identifisere sprikende mønstre.
Yleiskatsaus: Euroopan huumausainepolitiikan nykyinen tilanne joskin opioidikorvaushoidon osalta on tapahtunut jonkin verran edistystä.
Spesielt synes nivåene fortsatt å¤være på vei opp i¤en del land i¤Øst-Europa, som i¤enkelte tilfeller har prevalensnivåer som er like høye eller høyere enn i¤Vest-Europa.
EMCDDA arvioi, että kaikkiaan 670000 eurooppalaista saa nyt opioidikorvaushoitoa.
Vi forstår stadig mer av implikasjonene av cannabisbruk for folkehelsen, men denne forståelsen fokuserer mest på de brukerne som rapporterer daglig bruk eller kroniske bruksmønstre.
Tämä on noin puolet arvioidusta opioidien ongelmakäyttäjien määrästä.
Analyser som er gjort i¤den senere tid av de negative helseeffektene av dette narkotiske stoffet, har identifisert en rekke effekter, herunder angst, panikkreaksjoner og psykotiske symptomer.
Luvut vaihtelevat maittain suuresti; kansalliset arviot hoitoa saavista opioidien käyttäjistä sijoittuvat alle kymmenen prosentin ja yli 50 prosentin välille.
Disse akutte effektene står for et stort antall av alle narkotikarelaterte akuttmedisinske tilfeller i¤de få landene som overvåker dem.
Eroja hoidon saatavuudessa kuvaa lisäksi se havainto, että vuonna 2004 Euroopan unioniin liittyneiden 12 jäsenvaltion osuus korvaushoidosta on vain noin kaksi prosenttia.
HIV blant sprøytebrukere. Den europeiske union har nå generelt stabile eller fallende trender i¤nivåene av injeksjonsbruk og narkotikarelatert HIV-infeksjon.
toimenpiteiden tarve kasvaa, sillä palvelujen piiriin tulee yhä enemmän kannabiksen ja stimulanttien käyttäjiä.
Derfor synes situasjonen når det gjelder narkotikarelatert HIV-infeksjon i¤Europa positiv sammenlignet med mange andre deler av verden.
Toinen mittava haaste ovat sekakäytön mutkikkaat ja vaikeat käyttötavat, joihin useimmiten liittyy myös alkoholiongelma.
I¤2010 publiserte EONN en vitenskapelig monografi om skadereduksjon.
Hoitomuotoja näihin ongelmiin kehitetään koko ajan, joskin parhaiden käytäntöjen kehittämisessä ja jakamisessa on edelleen varsin paljon parantamisen varaa.
Denne kartla gjennomføringen av begrepet skadereduksjon, og både substitusjonsbehandling og sprøyteutdeling er nå aksepterte komponenter i¤europeiske narkotikastrategier.
Puhtaasti lääkkeisiin perustuvia hoitomuotoja stimulanttien käyttäjille ei juuri ole.
Det bemerkes også at tiltakene i¤Europa ennå ikke har særlig effekt på hepatitt C-infeksjon blant sprøytebrukere og på overdosedødsfallene, og at skadereduserende tiltak vil kunne ha stor betydning her.
Kiinnostuksen lisääntyminen tämän alueen tutkimukseen on kuitenkin poikinut rohkaisevia tuloksia, joiden ansiosta myös ymmärrys psykososiaalisten lähestymistapojen merkityksestä on kasvanut.
Nye behandlings- og tiltaksmodeller for den skiftende narkotikasituasjonen iEuropa
Kannabis: alueellisten vaihteluiden merkitys
I¤de fleste land viser de nyeste dataene en nedgang¤i¤det totale antallet nye klienter som inntas til behandling for cannabis som hovedrusmiddel.
Kannabis on edelleen yleisin laiton huume Euroopassa, mutta käytön levinneisyydessä on havaittu suuria eroja eri maiden välillä.
Faktorene bak denne utviklingen er uklare, men fortjener å¤undersøkes nærmere.
Tämä näkyy siinä, että suurimmat ilmoitetut arviot ovat noin 30-kertaiset pienimpiin nähden.
Det kan enten bety at behandlingsapparatet har redusert kapasitet for å¤ta imot nye klienter, eller at færre henvises til cannabisrelatert behandling.
Kaiken kaikkiaan kulutusta koskevat suuntaukset osoittavat, että käyttö on vakiintunut tai se vähenee.
Europas store appetitt på cannabis gjenspeiles i¤det faktum at det årlig gjøres beslag av om lag 1¤000¤tonn av dette stoffet.
Tässä yleisessä pitkän aikavälin suuntauksessa voidaan kuitenkin määrittää erilaisia malleja.
Sett under ett, tyder dataene på at cannabis, i¤alle former, er i¤ferd med å¤bli mer, ikke mindre, tilgjengelig på det europeiske markedet.
Huomionarvoista on erityisesti se, että Itä-Euroopassa kulutus vaikuttaa olevan yhä kasvussa, ja tietyissä tapauksissa tälle on löytynyt Länsi-Euroopasta kilpailevia tai jopa voimakkaammin kasvavia suuntauksia.
Til tross for indikasjoner på at lokalprodusert marihuana er blitt vanligere, har mengdene marihuana som er beslaglagt i¤Den europeiske union vært stabile, mens beslagene av hasj har økt. I¤volum beslaglegges det ti ganger mer hasj enn marihuana.
Kannabiksenkäytön kansanterveydellisiä vaikutuksia koskeva ymmärrys kasvaa koko ajan etenkin niiden käyttäjien osalta, jotka ilmoittavat käyttävänsä päihdettä päivittäin ja joiden käyttötavat ovat kroonisia.
Det kan vanskelig trekkes noen klar konklusjon med hensyn til tilgjengeligheten av de ulike typene cannabis i¤Europa, fordi fremstillingen av marihuana foregår nærmere markedet og sannsynligheten for beslag derfor er mindre.
Hiljattain tehdyissä tutkimuksissa on määritetty monia päihteen terveydellisiä haittavaikutuksia, kuten ahdistuneisuus, paniikkireaktio ja psykoottiset oireet.
Det har også vært stadig flere rapporter om at organisert kriminalitet er involvert i¤lokal cannabisproduksjon, noe som krever nye tiltak fra både nasjonale og europeiske organer for rettshåndheving.
Näiden akuuttien vaikutusten osuus huumausaineisiin liittyvistä sairaaloiden ensiaputapauksista on varsin merkittävä niitä seuraavissa maissa.
Dagens bruksmønstre krever at det utvikles mer komplekse og mer differensierte, behovsbaserte tiltak som er tettere knyttet opp mot ressursene i¤allmennhelsetjenesten og sosialtjenesten.
Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmien ohella sitä on markkinoitu laajalti olennaisena osana suonensisäisiä huumeita käyttäville tarkoitettua kattavaa HIV-infektion ehkäisystrategiaa.
Dette er temaet for et Utvalgt aspekt som publiseres sammen med denne rapporten.
EMCDDA julkaisi haittojen vähentämistä koskevan tieteellisen monografian vuonna 2010.
Behovet for behandling og andre tiltak for ikke-opioidrelaterte problemer blir også større, fordi stadig flere brukere av cannabis og sentralstimulerende midler kommer i¤kontakt med rusomsorgen. Komplekse blandingsbruksmønstre, gjerne kombinert med alkoholrelaterte problemer, er en annen utfordring.
Siinä käsiteltiin haittojen vähentämiseen tähtäävien toimintamallien pääasiallisia suuntauksia, ja sekä korvaushoito että ruiskujen vaihtoohjelmat on nyt hyväksytty osaksi Euroopan maiden huumausainepolitiikkaa.
Selv om det fortsatt virker lite sannsynlig at vi skal få rent farmakologiske behandlingsalternativer for personer som bruker sentralstimulerende midler, har økt forskningsinteresse på dette området gitt oppmuntrende resultater, inklusive en bedre forståelse av nytten av psykososiale metoder.
Monografiassa myös todettiin, että hepatiitti C -viruksen aiheuttamien infektioiden vähentämiseen suonensisäisiä huumeita käyttävien keskuudessa sekä huumekuolemien vähentämiseen tähtäävät pyrkimykset Euroopassa eivät ole olleet järin tuloksekkaita ja että haittojen vähentämiseen tarkoitetuilla toimintamalleilla voisi olla tärkeä merkitys myös tässä.
Kokain det nest mest brukte illegale rusmiddelet i¤Europa, selv om prevalensnivåer og trender varierer mye landene imellom.
Tämän muutoksen taustalla vaikuttavat tekijät ovat epäselviä, mutta niitä on syytä tutkia lähemmin.
Høye og fortsatt stigende nivåer av kokainbruk observeres bare i¤et lite antall, hovedsakelig vesteuropeiske, land.
Kyse voi olla joko siitä, että hoitopalveluiden vähentämisen vuoksi uusia asiakkaita ei voida ottaa, tai siitä, että kannabiksenkäytön vuoksi hoitoon ohjataan aiempaa vähemmän ihmisiä.
Men ellers er bruken av dette stoffet ennå begrenset.
Kannabikselle on Euroopassa kuitenkin varsin paljon tilausta, mikä näkyy siinä, että sitä takavarikoidaan vuosittain noin 1 000 tonnia.
Cannabis er fortsatt det vanligste illegale rusmiddelet i¤Europa, men det observeres store forskjeller i¤prevalensen av bruk landene imellom, noe vi ser at det faktum at det høyeste estimatet som er rapportert, er mer enn 30 ganger høyere enn det laveste.
Korvaushoidon osalta tämä tarkoittaa sitä, että hoitoa tarvitseva ryhmä ikääntyy ja kroonistuu, mitä käsitellään tätä raporttia seuraavassa erityiskysymyksessä.
Anslagene som presenteres her, gjelder den voksne befolkningen (15–64 år) og er basert på de nyeste tilgjengelige dataene (spørreundersøkelser gjennomført mellom 2004 og 2008).
Tässä esitetyt arviot koskevat aikuisväestöä (15–64-vuotiaita), ja ne perustuvat uusimpaan saatavilla olevaan tietoon (vuosina 2004–2008 tehdyt tutkimukset).
Komplette datasett og nærmere informasjon om metoder finnes i¤statistiske opplysninger.
Kattavammat tilasto- ja menetelmätiedot on esitetty oheisessa tilastotiedotteessa.
Bruk siste år: om lag 23 millioner voksne europeere (6,8¤%), eller en tredel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin 23 miljoonaa aikuista (6,8 prosenttia) tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä
Bruk siste måned: om lag 12,5 millioner europeere (3,7 %)
Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: noin 12,5 miljoonaa eurooppalaista (3,7 prosenttia)
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: fra 0,4¤% til¤15,2¤%
Euroopan huumemarkkinoilla on pikemminkin lisääntymässä kuin vähenemässä.
Livstidsprevalens: om lag 14 millioner (4,1¤% av alle voksne europeere)
Vaikka näyttääkin siltä, että kotikasvatuksen avulla tuotettu kannabisruoho yleistyy, sen takavarikot Euroopan unionissa ovat pysyneet lukumääriltään vakaina.
Nye smuglerruter gjennom Øst-Europa er ikke den eneste bekymringen når det gjelder handelen med kokain.
Sen sijaan kannabishartsin takavarikot ovat lisääntyneet.
Kokain kommer fortsatt oftest inn i¤Europa via Den iberiske halvøy samt Nederland og Belgia.
Aineen määrällä mitattuna kannabishartsin ja kannabisruohon välinen ero on noin 10:1.
Noe som er nytt, er imidlertid at det er oppdaget egne anlegg som driver etterekstraksjon av kokainhydroklorid, eller kokainbase, fra bærere som bivoks, gjødsel, klær, urter, plast og væsker.
Näin ollen johtopäätöksiä erityyppisen kannabiksen saatavuudesta Euroopassa on tehtävä varoen, koska kannabisruohoa tuotetaan lähempänä aiottuja markkinoita ja sen takavarikointi on siksi vähemmän todennäköistä.
I¤2008 rapporterte Spania 30 slike anlegg til Europol. Denne utviklingen illustrerer hvilken innovasjonsevne og hvilket teknologisk nivå som finnes hos dem som importerer kokain til Den europeiske union.
Kannabiksen kotikasvatukseen liittyvästä järjestelmällisen rikollisuuden osallisuudesta tehtyjen ilmoitusten määrä on kasvanut, ja sekä kansalliset että Euroopan tason lainvalvontaviranomaiset ovat ryhtyneet sen vastaisiin uusiin toimiin.
Fordi kokain er så dyrt, kan stoffet også bli kuttet eller blandet ut med andre stoffer.
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,4–15,2 prosenttia
Det har kommet stadig flere rapporter fra USA og Europa om bruk av levamisol (l-tetramisol) som utblandingsstoff for kokain, noe som førte til at EUs system for tidlig varsling utstedte en advarsel i¤2009.
Stimulanttien monimutkaiset markkinat Euroopassa
Dette stoffet kan medføre ytterligere helserisiko for brukerne.
Ainakin kerran käyttäneitä: noin 14 miljoonaa (4,1 prosenttia eurooppalaisista aikuisista)
Bruk siste år: 4 millioner voksne europeere (1,3 %), eller en tredel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: 4 miljoonaa eurooppalaista aikuista (1,3 prosenttia) tai kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä
Bruk siste måned: om lag 2 millioner (0,5 %)
Viimeksi kuluneen kuukauden aikana käyttäneitä: noin kaksi miljoonaa (0,5 prosenttia)
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: fra 0,0¤% til¤3,1¤%
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,0–3,1 prosenttia
Livstidsprevalens: om lag 11 millioner (3,3¤% av alle voksne europeere)
Ainakin kerran käyttäneitä: noin 11 miljoonaa (3,3 prosenttia eurooppalaisista aikuisista)
Bruk siste år: om lag 2,5 millioner (0,8 %), eller en firedel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin 2,5 miljoonaa (0,8 prosenttia) tai neljäsosa ainakin kerran käyttäneistä
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: fra 0,1¤% til¤3,7¤%
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,1–3,7 prosenttia
Livstidsprevalens: om lag 12 millioner (3,7¤% av alle voksne europeere)
Ainakin kerran käyttäneitä: noin 12 miljoonaa (3,7 prosenttia eurooppalaisista aikuisista)
Bruk siste år: om lag 2 millioner (0,6 %), eller en seksdel av alle som har livstidserfaring
Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä: noin kaksi miljoonaa (0,6 prosenttia) tai kuudesosa ainakin kerran käyttäneistä
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: fra 0,0¤% til¤1,7¤%
Maiden välinen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneissä: vaihteluväli 0,0–1,7 prosenttia
Problembrukere av opioider: anslått til mellom 1,2 og 1,5¤millioner europeere
Opioidien ongelmakäyttäjiä: arviolta 1,2–1,5 miljoonaa eurooppalaista
Narkotikainduserte dødsfall sto for 4 % av alle dødsfall blant europeere i¤alderen 15–39 år, og opioider ble påvist i¤om lag tre firedeler av dødsfallene
Huumekuolemien osuus kaikista 15–39-vuotiaiden kuolemista Euroopassa oli neljä prosenttia, ja opioidit liittyvät noin kolmeen neljäsosaan niistä.
Mer enn 50 % av alle søknader om narkotikabehandling gjelder opioider
Pääasiallinen huume yli 50 prosentissa kaikista hoitopyynnöistä
Om lag 670¤000 opioidbrukere mottok substitusjonsbehandling i¤2008
Noin 670000 opioidien käyttäjää sai korvaushoitoa vuonna 2008.
Bruk av amfetaminer er generelt mindre utbredt i¤Europa enn bruk av kokain, men i¤mange land er amfetamin eller metamfetamin de sentralstimulerende midlene som er mest brukt.
Uudet Itä-Euroopan halki kulkevat reitit eivät ole ainoa kokaiinin salakuljetukseen liittyvä huolenaihe.
Dette kan være i¤ferd med å¤endre seg noe ettersom metamfetaminproduksjon nå også rapporteres i¤Litauen og Polen.
Tämä kehitys osoittaa, että kokaiinia Euroopan unioniin tuovat tahot toimivat hyvin innovatiivisesti ja että ne ovat teknisesti hyvin taitavia.
Produksjonen her er særlig ment for markedene i¤Skandinavia, der det kan bli solgt som erstatning for amfetamin.
Koska kokaiini on hyvin arvokasta, sitä voidaan laimentaa tai sekoittaa muihin aineisiin.
Problematisk bruk av amfetamin og metamfetamin er tema for et Utvalgt aspekt som utgis samtidig med denne årsrapporten.
Tämä aine voi aiheuttaa kokaiininkäyttäjille lisää terveysriskejä.
Kommentar: dagens landskap for europeisk narkotikapolitikk
Yleiskatsaus: Euroopan huumausainepolitiikan nykyinen tilanne ensikertalaisten osalta on lisääntynyt hitaasti joissain maissa, ja huumekuolemat sekä huumausainerikokset ovat lisääntyneet viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana.
Opioider og injeksjonsbruk i¤antallet rapporterte tilfeller av narkotikainduserte dødsfall i¤2008 — anslaget er på 7¤371 tilfeller i¤2008 i¤EU-medlemsstatene og Norge, mot 7¤021 i¤2007.
Tämä voi jossain määrin ilmentää sitä, että opioidiongelmat ovat luonteeltaan pitkäkestoisia: kerran riippuvaisiksi tultuaan käyttäjät pysyvät riippuvaisina pitkän aikaa.
Disse estimatene er sannsynligvis konservative.
Niinpä jopa suhteellisen pieni joukko uusia käyttäjiä riittää ylläpitämään heroiininkäyttäjien kokonaisväestöä.
Det har også blitt anslått at for hver dødelige overdose, er det 20–25¤ikke-dødelige overdoser, eller om lag 150¤000¤årlig i¤Den europeiske union.
Euroopassa arvioidaan olevan 750000–1000000 suonensisäisten huumeiden käyttäjää, joskin levinneisyydessä on suuria eroja maiden välillä.
Videre er det nå klart at ikkedødelige overdoser kan forårsake store helseskader og være en indikator på risiko for framtidige overdoser.
Tietojen laadullisten ongelmien vuoksi arvioon on syytä suhtautua suurella varauksella.
I¤et folkehelseperspektiv er en av de største utfordringene for rusomsorgen i¤Europa å¤utvikle effektive tiltak som kan redusere både dødelige og ikkedødelige overdoser. Ennå har man ikke effektive tiltak for å¤møte denne utfordringen.
Suonensisäistä käyttöä koskevia suuntauksia on varsin vaikea määrittää, mutta hoidon seurantaa koskevien tietojen perusteella näyttää siltä, että keskipitkän aikavälin suuntaus on laskeva ja suonensisäisten huumeiden käyttäjät ovat nyt vähemmistö ensimmäistä kertaa hoitoon hakeutuvien opioidien käyttäjien keskuudessa.
”Legal highs” — en vedvarende utfordring for både overvåking og tiltak
Suurin osa näistä on ilmoitettu vain muutamasta maasta, pääasiassa Espanjasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
Å¤holde tritt med et sofistikert, innovativt marked i¤rask endring som aktivt søker nye produkter og nye markedsføringsstrategier, er en kontinuerlig utfordring i¤arbeidet med å¤identifisere og iverksette effektive tiltak mot nye psykoaktive stoffer.
Käyttäjistä voidaan erottaa kaksi ryhmää: yhteiskuntaan sopeutuneet miehet, jotka käyttävät päihdettä nuuskaamalla, ja syrjäytyneet huumeidenkäyttäjät, jotka käyttävät kokaiinia suonensisäisesti tai crack-kokaiinia muiden päihteiden ohella.
Tjuefire nye syntetiske stoffer ble identifisert for første gang i¤Europa i¤2009, som dermed ble et rekordår for det europeiske systemet for tidlig varsling. Dette mønsteret fortsatte med uforminsket styrke i¤2010 — hele 15 nye stoffer var påvist medio juli, både syntetiske katinoner, syntetiske cannabinoider og nye kokain- og amfetaminlignende syntetiske derivater.
Toinen huolenaihe on kokaiininkäyttöön liittyvän kuolleisuuden lisääntyminen.
Heroinbruk, særlig injeksjonsbruk av heroin, er fortsatt opphav til størsteparten av all sykdom og død forbundet med narkotikabruk i¤Den europeiske union.
Suonensisäinen käyttö on kuitenkin edelleen yleisin annostelutapa opioidien käyttäjien parissa useissa Itä-Euroopan maissa.
Antallet problembrukere av opioider i¤Europa anslås forsiktig til 1,35 millioner, og de fleste nye klienter i¤behandlingsapparatet oppgir fortsatt opioider som primærrusmiddel.
Tämä lisää alun perinkin suurta huolta huumeidenkäytön kansanterveydellisistä seurauksista joissakin Euroopan unionin naapurimaissa.
Data fra en rekke kilder tyder på at opioidproblemet generelt har vært stabilt eller økende i¤Den europeiske union siden 2003/04.
Euroopan unionin itärajalla sekä Venäjällä että Ukrainassa opioidien ongelmakäyttäjien määrä näyttää olevan kaksin- tai nelinkertainen EU:n keskiarvoon nähden.
Mens heroinbeslagene er blitt flere, har beslaglagte kvanta ikke gått opp. Dette må sees i¤sammenheng med økningen i¤antall beslag av heroin i¤Tyrkia.
Tällä alueella opioidien käyttöön liittyviä ongelmia ovat HIV-tartuntojen ja huumekuolemien erittäin suuret määrät.
Trenddataene for prevalensestimater synes stabile, antallet nye behandlingssøknader har gradvis gått opp i¤flere land, og det er blitt flere narkotikainduserte dødsfall og dessuten flere narkotikalovbrudd de siste to årene.
Amfetamiinien käyttö on Euroopassa kokaiininkäyttöä kaiken kaikkiaan vähäisempää, mutta monissa maissa amfetamiini tai metamfetamiini on yleisimmin käytetty stimulantti.
Til en viss grad kan dette tilbakeføres til opioidproblemenes langsiktige karakter der brukerne, når de først har blitt hektet, er avhengige i¤lang tid.
Amfetamiinin ongelmakäytöstä ovat raportoineet pääasiassa Pohjois-Euroopan maat, kun taas metamfetamiinin ongelmakäyttö on rajoittunut pitkälti Tšekkiin ja Slovakiaan.
Dermed er selv et relativt lite antall nyrekrutterte nok til å¤opprettholde denne gruppens totale størrelse.
Tilanne saattaa olla muuttumassa hitaasti, koska Liettuasta ja Puolasta on ilmoitettu metamfetamiinin tuotannosta.
Antallet sprøytebrukere i¤Europa er anslått til mellom 750¤000 og 1¤million, med store forskjeller i¤prevalens landene imellom.
Näiden maiden tuotanto päätyy pääasiassa Skandinavian huumemarkkinoille.
På grunn av problemer med kvaliteten på dataene må dette anslaget imidlertid behandles med stor forsiktighet.
Sitä voidaan myydä amfetamiinin korvikkeena.
Det er spesielt vanskelig å¤måle trender for injeksjonsbruk, men data fra behandlingsovervåking tyder på at trenden på mellomlang sikt peker ned, og at sprøytebrukerne nå er i¤mindretall blant opioidbrukere som inntas til behandling i¤Europa.
Amfetamiinin ja metamfetamiinin ongelmakäyttö on tätä vuosiraporttia seuraavan erityiskysymyksen aiheena.
Injisering er likevel den vanligste bruksmåten for opioidbrukere i¤mange østeuropeiske land.
Opioidit ja huumeiden suonensisäinen käyttö
I¤tillegg er det stor bekymring for hvilke folkehelsemessige konsekvenser bruken av narkotika kan få i¤en del av Den europeiske unions naboland.
Heroiini, etenkin sen suonensisäinen käyttö, aiheuttaa edelleen suurimman osan huumeidenkäytöstä johtuvasta sairastuvuudesta ja kuolleisuudesta Euroopan unionissa.
På EUs østgrense synes både Russland og Ukraina å¤ha to til fire ganger høyere nivåer av problematisk bruk av opioider enn EU-gjennomsnittet.
Opioidien ongelmakäyttäjien määrä Euroopassa on varovaisesti arvioiden noin 1,35 miljoonaa, ja useimmat hoitoon hakeutuvat ilmoittavat edelleen opioidit ensisijaiseksi huumeekseen.
Et av problemene forbundet med opioidbruk i¤denne regionen er høy forekomst av HIV-infeksjon og narkotikainduserte dødsfall.
Eri lähteistä poimittujen tietojen perusteella opioidiongelma Euroopan unionissa vaikuttaa kokonaisuudessaan vakaalta tai kasvavalta vuosista 2003–2004 alkaen.
I¤juli 2010 gjennomførte EONNs vitenskapelige komité en formell risikovurdering av det syntetiske katinonet mefedron. Bakgrunnen var økt bekymring for at mefedron ble markedsført som et lovlig alternativ til sentralstimulerende midler som kokain og ecstasy.
Vaikka heroiinitakavarikoiden lukumäärä on lisääntynyt, takavarikoidun aineen määrä ei ole, joskin tässä on otettava huomioon, että päihteen takavarikot Turkissa ovat lisääntyneet.
Risikovurderingen var et ledd i¤EUs hurtigordning for kontroll med nye psykoaktive stoffer.
Levinneisyysarvioista peräisin olevien tietojen mukaan suuntaus vaikuttaa vakaalta, hoidon kysyntä
I¤Europa er overdose den fremste årsaken til unngåelig dødelighet relatert til bruk av illegale rusmidler, og toksikologiske analyser viser at heroin er til stede i¤de fleste narkotikainduserte dødsfall.
Euroopan suurin laittomien huumeiden käyttöön liittyvä vältettävissä oleva kuolleisuus johtuu yliannostuksesta. Toksikologisten analyysien mukaan heroiini on osallisena useimmissa huumekuolemissa.
Dette understreker nok en gang at det ikke er mulig å¤forstå narkotikabrukens konsekvenser for folkehelsen i¤Europa, uten å¤forstå hvilken viktig rolle opioider spiller.
Tämä korostaa opioidien merkitystä, kun pyritään ymmärtämään huumeidenkäytön kansanterveydellisiä seurauksia Euroopassa.
Siden 2003 har antallet narkotikainduserte dødsfall økt i¤de fleste land i¤Europa, og det samme har alderen på ofrene.
Vuodesta 2003 alkaen huumekuolemien määrä on lisääntynyt useimmissa Euroopan maissa.
Altså kan gruppen av kroniske brukere være i¤ferd med å¤bli eldre.
Koska myös vainajien ikä on noussut, vaikuttaa siltä, että kroonikkokäyttäjien väestö alkaa ikääntyä.
Foreløpige data tyder på en moderat økning
Nämä arviot ovat silti varovaisia.