pere/sami_parallel huggingface dataset:
EEA skal gjøre dette ved å bygge videre på de systemene og verktøyene som allerede er utviklet for rapportering (Reportnet), de nye initiativene i forbindelse med e-styring, Infrastruktur for geografisk informasjon i Europa (Inspire), Global overvåking av miljø og sikkerhet (GMES), Global jordobservasjon (GEO) og Global Earth Observation System of Systems (GEOSS).
EYK tekee oman osuutensa kehittämällä edelleen raportointiin kehitettyjä järjestelmiä ja työkaluja (Reportnet), uusia sähköiseen viranomaisasiointiin liittyviä aloitteita, eurooppalaista paikkatietostruktuuria (Inspire), GMES‑ohjelmaa, Global Earth Observation (GEO) ‑järjestelmää ja maailmanlaajuista maanhavainnointijärjestelmää (GEOSS).
• gradvis omforme Reportnet til et verktøy som skal bidra til gjennomføringen av det foreslåtte reviderte direktivet om standardisert rapportering og få fart på prosessen med nettbasert datatilgjengelighet,
• kehittämällä Reportnetistä asteittain työkalu, joka tukee ehdotettua tarkistettua direktiiviä raportoinnin vakiomuotoistamisesta ja nopeuttaa tietojen saamista verkkokäyttöön,
I februar 2008 vedtok Europakommisjonen en uttalelse med forslag om å forbedre, modernisere og strømlinjeforme dagens miljøinformasjonssystemer ved å opprette et felles europeisk miljøinformasjonssystem (SEIS).
Helmikuussa 2008 Euroopan komissio hyväksyi tiedonannon, jossa se ehdotti nykyisten ympäristötietojärjestelmien parantamista, nykyaikaistamista ja tehostamista uuden Euroopan yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS, Shared Environmental Information System) avulla.
• fokusere på vår europeiske dataadministrasjon, herunder strømlinjeforme prioriterte datastrømmer i forhold til Eionet, samordne in-situ-komponentene i GMES og administrasjonen av de fem tematiske miljødatasentrene, med sikte på å tilby et bredt spekter av europeiske miljødatasett i egnede formater til ulike brukere,
• keskittymällä Eurooppaa koskevien tietojen hallintaan, myös ensisijaisten tietovirtojen tehostamiseen Eionetin avulla, koordinoimalla GMES:n paikallista komponenttia ja hallinnoimalla viittä teemakohtaista tietokeskusta, jotta voimme tarjota monenlaisia eurooppalaisia ympäristötietosarjoja eri käyttäjille soveltuvissa tietomuodoissa,
SEIS er et distribuert, integrert, nettbasert informasjonssystem basert på et nettverk av offentlige informasjonsleverandører som deler miljødata og -informasjon.
SEIS on hajautettu, yhdennetty Internet‑viestintään kykenevä järjestelmä, joka perustuu ympäristötietoja jakavien julkisten tiedontarjoajien verkostoon.
Det bygger på eksisterende elektroniske infrastrukturer, systemer og tjenester i medlemsstatene og EU-institusjonene, spesielt EEA og Eionet.
Se on rakennettu jäsenvaltioiden ja EU:n elinten olemassa olevan sähköisen infrastruktuurin, järjestelmien ja palvelujen pohjalle, erityisesti EYK:een ja Eionetiin pohjautuen.
• videreutvikle vår infrastruktur for romlige data i tråd med de kommende reglene for gjennomføring av Inspire, slik at vi blir ryggraden i SEIS,
• kehittämällä edelleen omaa paikkatietoinfrastruktuuriamme yhdenmukaisesti Inspire‑järjestelmän tulevan käyttöönoton kanssa; näin muodostetaan SEIS‑järjestelmän perusta,
• utvikle applikasjoner og tjenester knyttet til miljøovervåking og miljøobservasjon av luft, hav og jord ved bruk av forbedret in-situ og satellittbasert overvåking avledet fra GMES og GEO/GEOSS,
• kehittämällä ilma‑, meri‑ ja maaympäristön seurantaan ja havainnointiin liittyviä sovelluksia ja palveluja käyttämällä GMES‑ ja GEO/GEOSS‑aloitteiden paikallista ja avaruussijoitteista seurantaa,
• sikre vedlikehold og administrasjon av systemet, levere døgnkontinuerlige data- og informasjonstjenester av høy kvalitet, og
• varmistamalla järjestelmien ylläpidon ja hallinnoinnin ja tarjoamalla laadukkaita tietopalveluja 24 tuntia vuorokaudessa seitsemänä päivänä viikossa, ja
Systemet har som mål å knytte nærmere sammen alle eksisterende datastrømmer og informasjon knyttet til EUs miljøpolitikk og miljølovgivning, herunder implementeringen av en infrastruktur for geografisk informasjon i Europa (Inspire) og andre data og sanntidsobservasjoner relatert til nye miljøprioriteringer, og tjenester fra GMES.
Järjestelmän tarkoituksena on niputtaa yhteen kaikki EU:n ympäristöpolitiikkaan ja lainsäädäntöön liittyvät nykyiset tietovirrat ja tiedot, eurooppalainen paikkatietoinfrastruktuuri Inspire mukaan luettuna, sekä muut tilastotiedot ja uusia ympäristön painopistealueita vastaavat reaaliaikaiset havainnot ja GMES‑palvelut.
Det vil gi lett tilgjengelig informasjon til både beslutningstakere og borgere.
Se tarjoaa helposti saatavaa tietoa sekä poliittisille päättäjille että kansalaisille.
En viktig utfordring vil bli å utvikle SEIS som en plattform som også kan brukes til toveis kommunikasjon om miljøet og gjøre det mulig for brukerne å laste opp og dele sin informasjon med andre fra et lokalt til et globalt nivå.
Suuri haaste on kehittää SEIS‑järjestelmästä alusta, jota voidaan käyttää myös kaksisuuntaiseen ympäristöviestintään siten, että käyttäjät voivat ladata omat tietonsa jaettaviksi muille niin paikallisesti kuin maailmanlaajuisestikin.
• kontinuerlig forbedre EEAs nettsted som hovedportal for rettidig og relevant informasjon om Europas miljø.
• parantamalla jatkuvasti EYK:n Internet‑sivustoa keskeisenä portaalina, joka tarjoaa oikea‑aikaista ja merkityksellistä tietoa Euroopan ympäristöstä.
• samarbeide med Eionet, Europakommisjonen (hovedsakelig gjennom firergruppen og de ti miljødatasentrene) og EEAs europeiske emnesentre om implementeringen av dette distribuerte systemet for deling av informasjon fra lokalt til globalt nivå basert på interoperabilitet,
• tekemällä yhteistyötä Eionetin, Euroopan komission (pääasiassa neljän ryhmän ja 10 tietokeskuksen välityksellä) ja EYK:n teemakeskusten kanssa tämän hajautetun järjestelmän toteuttamiseksi ja tietojen jakamiseksi paikalliselta tasolta maailmanlaajuiselle yhteentoimivuusperiaatteen mukaisesti,
4.2 Kommunikasjon
4.2 Viestintä
Betjene våre primære målgrupper — Europas beslutningstakere og påvirkere — samtidig som vi når ut til et så bredt publikum som mulig gjennom et tett samarbeid med våre institusjonelle nettverk over hele Europa og med internasjonale og nasjonale medier, fremme EEAs strategiske budskap på en proaktiv og responsiv måte for å bidra til politisk og offentlig dagsorden, utvikle mer miljørelatert utdanningsmateriell for Europas borgere, opprette effektiv toveis kommunikasjon, gå i dialog med målgrupper for å forstå deres informasjonsbehov og levere riktig informasjonen til rett tid slik at den har effekt.
Palvella ensisijaisia kohderyhmiämme eli eurooppalaisia päättäjiä ja vaikuttajia sekä tavoittaa mahdollisimman laaja yleisö tekemällä tiivistä yhteistyötä kaikkialla Euroopassa institutionaalisten verkostojen välityksellä sekä kansainvälisissä ja kansallisissa medioissa, välittää eteenpäin EYK:n strategisia viestejä ennakoivasti ja ohjaavasti osana poliittista ja julkista keskustelua, kehittää lisää ympäristökoulutusaineistoja Euroopan kansalaisille, luoda tehokasta kaksisuuntaista viestintää, aloittaa vuoropuhelu sidosryhmien kanssa niiden tietotarpeiden selvittämiseksi ja antaa oikeaa tietoa oikeaan aikaan, jolloin sen vaikutus on paras.
• utvide vårt nedslagsfelt så det dekker flere sektorer som er involvert i utformingen av miljøpolitikken, samt i forskning og utdanning for å oppfylle deres behov for miljøinformasjon der det er mulig,
• ottamalla yhteistyöhön mukaan entistä useampia ympäristöpäätöksentekoon osallistuvia sektoreita sekä tutkimus‑ ja koulutusalan ja vastaamalla niiden ympäristötietotarpeisiin mahdollisuuksien mukaan,
• styrke og utvide vårt medienettverk og bruke det til å mangedoble effekten av vårt budskap og øke synligheten av Miljøbyrået som en sentral leverandør av miljøinformasjon,
• lujittamalla ja laajentamalla mediaverkostoamme ja käyttämällä sitä viestien vaikutuksen moninkertaistamiseen ja EYK:n näkyvyyden lisäämiseen ympäristötiedon keskeisenä tuottajana,
Vår kommunikasjonsstrategi er et levende dokument som er utformet for å gi Europas beslutningstakere og borgere den uavhengige informasjonen de trenger for å kunne ta informerte valg i miljøspørmål, skape bevissthet om miljøet ved å formidle vårt budskap på en åpen og forståelig måte til et så bredt publikum som mulig, øke bevisstheten om viktigheten av miljøutdanning i hele Europa, samt styrke Miljøbyråets og dets nettverks profil som de sentrale leverandørene av rettidig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon om Europas miljø.
Viestintästrategiamme on elävä asiakirja, jonka tarkoituksena on tarjota Euroopan päätöksentekijöille ja kansalaisille riippumatonta tietoa, jota he tarvitsevat tehdäkseen tietoon perustuvia ympäristöön liittyviä valintoja, lisätä ympäristötietoa viestimällä sanomiamme avoimesti ja ymmärrettävästi mahdollisimman laajalle yleisölle, lisätä tietoa ympäristökoulutuksen merkityksestä kaikkialla EU:ssa ja kohottaa EYK:n ja sen verkoston profiilia oikea‑aikaisen, kohdennetun, merkittävän ja luotettavan Euroopan ympäristötiedon keskeisenä tarjoajana.
• skreddersy våre produkter for flere formål og publikum og bruke mange kanaler til å formidle dem,
• ottamalla käyttöön entistä kohdennetumpi lähestymistapa medioihin ja valikoimalla yhteistyömediat välitettävien sanomien laadun ja halutun kohderyhmän perusteella,
• gjennomføre en mer målrettet mediestrategi, velge de mediene vi ønsker å arbeide med avhengig av hvilket budskap vi ønsker å formidle og hvilke målgrupper vi ønsker å nå,
• räätälöimällä tuotteemme moniin eri tarkoituksiin ja eri yleisöille hyödyntäen monia eri kanavia,
• skape spesielt nettbasert utdanningsmateriell,
• luomalla erityisiä Internet‑pohjaisia opetusaineistoja,
• møte etterspørselen etter kortfattede og lettleste presentasjoner av de viktigste budskapene i våre produkter, som er et felles krav fra alle våre målgrupper, både eksperter og generalister,
• vastaamalla kaikkien kohderyhmien — niin asiantuntijoiden kuin maallikoidenkin — yhteiseen tarpeeseen saada tiiviitä ja helppolukuisia esityksiä keskeisistä tuloksistamme,
• styrke kommunikasjonen med det yngre publikum ved å tilpasse EEAs hovedbudskap i ulike produkter slik at de er egnet for barn og mer generelle utdanningsformål, og
• vahvistamalla viestintää nuorille hyödyntämällä EYK:n keskeisiä viestejä muodoissa, jotka ovat soveltuvia lapsille ja laajemmin koulutustarkoituksiin, ja
• investere i multimedieinnholdet på nettstedet vårt slik at det blir en anerkjent global portal til rettidig og relevant miljøinformasjon om tilstanden og utsiktene for Europas miljø,
• seuraamalla toimiemme vaikuttavuutta kaksisuuntaisen viestinnän ja vuoropuhelun varmistamiseksi.
• overvåke effekten av våre tiltak for å sikre toveis kommunikasjon og dialog.
• panostamalla Internet‑sivustomme multimediasisältöön, jotta sivustosta tulee maailmanlaajuisesti tunnustettu portaali, joka tarjoaa oikea‑aikaista ja merkittävää ympäristötietoa Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä,
• integrere våre kommunikasjonsinitiativer med miljødagsordenen til Europakommisjonen og Europaparlamentet, det sittende formannskapet i Rådet og allmennhetens interesse i ulike deler av Europa,
• integroimalla viestintäaloitteemme Euroopan komission ja Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion ympäristöagendoihin Euroopan eri alueiden yleisen edun mukaisesti,
Budsjettprognose
Talousarvioennuste
Fast ansatt personell
Pysyvä henkilöstö yhteensä
Grensevilkår og budsjettforutsetninger
Reunaehdot ja olettamukset talousarviossa
•Ytterligere 5 personer ansatt på kontrakt for GMES er medtatt for 2010–2013.
•GMES:n viisi sopimussuhteista toimihenkilöä on sisällytetty henkilöstöön vuosiksi 2010–2013.
Det europeiske miljøbyrås strategi for 2009–2013Flerårig arbeidsprogram
Euroopan ympäristökeskuksen strategia 2009–2013Monivuotinen työohjelma
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner
Luxemburg, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Nettsted: eea.europa.eu Henvendelser: eea.europa.eu/enquiries
Internet: eea.europa.eu Tiedustelut: eea.europa.eu/enquiries
Aktivitetsområder
Toiminta-alueet
”Det europeiske miljøbyrås mål er å gi Europas beslutningstakere og borgere tilgang til aktuell, relevant informasjon og kunnskap slik at de har et solid grunnlag for utforming av miljøpolitikken, bidra til å besvare spørsmålene de har om miljøet i det daglige, og sikre at miljøtenking og miljøutdanning blir en integrert del av enhver beslutningsprosess.”
”EEA:ssa tavoitteemme on tuottaa eurooppalaisten päätöksentekijöiden ja kansalaisten saataville ajankohtaista ja merkittävää tietoa, joka tarjoaa vankan perustan ympäristöpolitiikalle ja auttaa vastaamaan ympäristöä koskeviin kysymyksiin päivittäisessä elämässä. Tiedon tehtävänä on myös varmistaa, että ympäristöajattelu ja -kasvatus huomioidaan päätöksenteon valtavirrassa.”
EEA har som mål å:• oppfylle informasjonskravene i henhold til EUs og internasjonal miljølovgivning,• vurdere miljøtilstanden i Europa og evaluere effekten av politikken som føres,• styrke samordningen og spredningen av miljødata og -informasjon om Europa.
EEA:n tavoitteena on• tukea EU:n ja kansainvälisen ympäristölainsäädännön edellyttämää tiedontarvetta;• arvioida Euroopan ympäristön tilaa ja ympäristöpolitiikan tehokkuutta;• parantaa Euroopan ympäristöä koskevan tiedon ja tietouden yhteensovittamista ja levittämistä.
Eionet og andre EEA‑partnere kanalisere data og informasjon fra overvåkingsvirksomheten og andre aktiviteter, bistå Miljøbyrået med å analysere innsamlet informasjon samt bidra til å formidle informasjon fra Miljøbyrået til sluttbrukere i medlemslandene.
Eionet ja EEA:n muut kumppanit tiedonlähteiden määrittäminen, seurantatoimista ja muista toimista peräisin olevan tiedon kerääminen ja kanavoiminen sekä EEA:n auttaminen kerätyn tiedon analysoimisessa. Keskukset myös avustavat EEA:ta tiedon levittämisessä jäsenmaiden loppukäyttäjille.
— En solid, langsiktig politikk krever bedre og mer detaljert informasjon.
”Vankka, kauaskatseinen politiikka edellyttää parempaa ja yksityiskohtaisempaa tietoa.
Vi har tatt store skritt i denne retningen.
Olemme kehittyneet voimakkaasti tähän suuntaan.
Men vi er bare i startgropen når det gjelder å realisere miljøinformasjonens fulle potensial.
Alamme kuitenkin vasta hiljalleen ymmärtää ympäristötiedossa piilevän valtavan potentiaalin.
Det europeiske miljøbyrå søker å drive teknologien, særlig internett, i nye retninger når det gjelder interaksjon med miljøet gjennom det felles europeiske miljøinformasjonssystemet SEIS.
EEA pyrkii edistämään tekniikan, etenkin Internetin, käyttöä ja sen vuorovaikutusta ympäristön kanssa Euroopan yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) myötä.”
Miljøbyrået henter informasjonen fra en lang rekke kilder.
EEA:n tuottama tieto on peräisin hyvin monista eri lähteistä.
Et nettverk av nasjonale miljøorganer — Eionet — er blitt etablert for å samarbeide med EEA og teller i dag mer enn 300 institusjoner rundt om i Europa.
Kansallisten ympäristöviranomaisten verkosto — Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkosto (Eionet) — perustettiin työskentelemään EEA:n rinnalle. Verkostoon kuuluu yli 300 organisaatiota kaikkialta Euroopasta.
EEA har ansvaret for å utvikle nettet og samordne aktivitetene som foregår i det.
EEA on vastuussa verkoston kehittämisestä ja toimintojen yhteensovittamisesta.
For å klare dette har vi et nært samarbeid med de nasjonale knutepunktene, som typisk er det nasjonale miljøbyrået eller miljøverndepartementet i medlemslandene.
Tässä teemme tiivistä yhteistyötä kansallisten tietokeskusten (National Focal Points, NFPs) kanssa. Ne ovat yleensä kansallisia ympäristövirastoja tai jäsenmaiden ympäristöministeriöitä.
De nasjonale knutepunktene har ansvaret for å samordne Eionets aktiviteter på nasjonalt nivå.
Niiden tehtävänä on koordinoida Eionetin toimintoja kansallisella tasolla.
Andre viktige partnere og informasjonskilder for EEA er europeiske og internasjonale organisasjoner, f.eks. Det europeiske fellesskaps statistiske kontor (Eurostat) og Europakommisjonens Felles forskningssenter (JRC), Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), FNs miljøprogram (UNEP) og FNs organisasjon for ernæring og landbruk (FAO) samt Verdens helseorganisasjon (WHO).
Muita tärkeitä kumppaneita ja tiedonlähteitä EEA:lle ovat eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt, kuten Euroopan komission tilastotoimisto (Eurostat) ja yhteinen tutkimuskeskus (JRC), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD, YK:n ympäristöohjelma UNEP, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO sekä Maailman terveysjärjestö WHO.
De nasjonale knutepunktenes viktigste oppgaver er å utvikle og vedlikeholde det nasjonale nettet, identifisere nasjonale informasjonskilder, innhente og
Kansallisten tietokeskusten päätehtäviä ovat kansallisen verkoston kehittäminen ja ylläpitäminen, kansallisten
EEA samarbeider tett med disse organisasjonene i utarbeidelsen av informasjon og vurderinger for sine kunder og målgrupper.
EEA tekee näiden organisaatioiden kanssa tiivistä yhteistyötä tuottaessaan tietoa ja arviointeja asiakkailleen ja kohderyhmilleen.
Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (Eionet)
Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkosto (Eionet)
Det europeiske miljøbyrå
Kansalliset tietokeskukset
Miljøbyråets informasjonssenter
EEA:n tietokeskus
— Allmennheten, beslutningstakerne, det vitenskapelige samfunn og politikere drar alle nytte av arbeidet byrået gjør, og vil dra enda større nytte av det i framtiden, for klimaendringer, tap av biologisk mangfold, vann- og luftkvalitet er alle temaer som får temperaturen i debatten opp.
”Ihmiset, päätöksentekijät, tiedeyhteisö ja poliitikot hyötyvät kaikki EEA:n tekemästä työstä ja tähän suuntaan on päätetty jatkaa entistä pitemmälle. Ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen sekä veden ja ilman laatu ovat kaikki aiheita, jotka herättävät kiihkeää keskustelua.
Etter min mening vil dette bare være mulig hvis Det europeiske miljøbyrå fortsetter å ha blikket rettet framover og i de kommende fem årene fortsetter å framskaffe informasjon som er aktuell, relevant og solid.
Uskon, että tämä jatkuu vain, mikäli toiminnan keskipisteessä on eteenpäin katsova EEA, joka tuottaa seuraavan viiden vuoden aikana innovatiivista, ajankohtaista, merkittävää ja vankkaa tietoa.”
Det europeiske miljøbyrå (EEA) har som mål å støtte bærekraftig utvikling og bidra til å oppnå betydelig og målbar forbedring av Europas miljø ved å levere aktuell, målrettet, relevant og pålitelig informasjon til politiske beslutningstakere og offentligheten.
EEA:n tietokeskus vastaa ulkopuolelta tuleviin tiedusteluihin, ja se on avoinna yleisölle jokaisena arkipäivänä.
Kunder og målgrupper
Asiakkaat ja kohderyhmät
Miljøbyråets nettsted
EEA:n verkkosivusto
Organisasjon
Organisaatio
Det europeiske felleskap vedtok forordningen om opprettelse av Det europeiske miljøbyrå og Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (Eionet) i 1990, og Miljøbyråets virksomhet kom i gang for fullt i 1994.
Euroopan yhteisö hyväksyi säädöksen EEA:n ja sen Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkoston (Eionet) perustamisesta vuonna 1990. Varsinaisen työnsä EEA aloitti vuonna 1994.
EEA viktigste interessenter er Europakommisjonen, Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union — særlig i forhold til å møte de skiftende EU-formannskapenes behov — og medlemslandene.
Euroopan ympäristökeskuksen tärkeimpiä asiakkaita ovat Euroopan komissio, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto — ottaen erityisesti huomioon kulloisenkin puheenjohtajamaan tarpeet — sekä EEA:n jäsenmaat.
EU-institusjoner som Den økonomiske og sosiale komité, Regionkomiteen, Den europeiske investeringsbank, Den europeiske bank for gjenoppbygging og utvikling og de forskjellige EU-byråene.
lisäksi EEA työskentelee myös muiden EU:n toimielinten, kuten talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean, Euroopan investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä EU:n virastojen kanssa.
Utenfor EU-systemet er næringsliv, den akademiske verden, frivillige organisasjoner og andre medlemmer av det sivile samfunn også viktige målgrupper.
EU:n lisäksi tärkeitä kohderyhmiä ovat liike-elämä, korkeakoulumaailma, kansalaisjärjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan toimijat.
I tillegg til disse sentrale aktørene i europeisk og nasjonal politikk samarbeider EEA med
Tämän eurooppalaisten poliittisten ja kansallisten toimijoiden muodostaman ydinryhmän
Miljøbyråets styre består av en representant for hvert medlemsland, to representanter for Europakommisjonen (DG Miljø og DG Forskning) og to sakkyndige utpekt av Europaparlamentet.
Kaikkialta organisaation 32 jäsenmaasta kotoisin olevat EEA:n työntekijät työskentelevät pääasiassa organisaation päätoimipaikassa Kööpenhaminassa.
Styret skal blant annet vedta EEAs arbeidsprogrammer, utnevne administrerende direktør og utpeke medlemmene av Den vitenskapelige komité. Komiteen er styrets og administrerende direktørs rådgivende organ i vitenskapelige spørsmål.
Henkilökuntaan kuuluu niin ympäristön eri alojen ja kestävän kehityksen kuin tiedonhallinnan ja viestinnänkin asiantuntijoita.
EEAs personell kommer fra alle organisasjonens 32 medlemsland, og de fleste av dem arbeider ved organisasjonens hovedkontor i København.
EEA:n Johtokunnassa on yksi edustaja jokaisesta jäsenmaasta, kaksi Euroopan komission edustajaa ympäristöasioiden pääosastosta ja tutkimuksen pääosastosta sekä kaksi Euroopan parlamentin nimeämää tieteellistä erityisasiantuntijaa.
Blant personellet finner vi eksperter innen miljø og bærekraftig utvikling, informasjonsforvaltning og kommunikasjon.
Johtokunnan tehtäviin kuuluu muun muassa EEA:n työohjelmien hyväksyminen, toiminnanjohtajan nimittäminen sekä tieteellisen komitean jäsenten nimeäminen.
De har til oppgave å samle inn, analysere og tolke informasjon fra medlemslandene og distribuere den til interessenter og borgere i og utenfor EU.
Komitea toimii johtokunnan ja johtajan neuvoa-antavana elimenä tieteellisissä asioissa.
Miljøbyråets publikasjoner for salg kan bestilles i papirutgave i bokhandelen, hos de nasjonale salgsrepresentantene for EUs publikasjonskontor (http:// publications.europa.eu/others/ agents/index_en.htm) eller fra EUs nettbokhandel (http://bookshop.europa.eu).
EEA:n myyntijulkaisujen painettuja versioita voi tilata kirjakaupoista ja Euroopan unionin julkaisutoimiston kansallisilta myyntiedustajilta (http://publications.europa.eu/ others/agents/index_en.htm) tai julkaisutoimiston verkkokaupasta (http://bookshop.europa.eu).
En oppdatert oversikt over tilgjengelige publikasjoner finnes i seksjonen “Produkter/publikasjoner” på nettstedet vårt.
Ajantasaista tietoa tällä hetkellä saatavilla olevista julkaisuista saa verkkosivustoltamme osiosta ”tuotteet/julkaisut”.
EEA leverer vurderinger og informasjon i form av rapporter, korte orienteringer, såkalte briefings, og artikler, pressestoff og nettbaserte produkter og tjenester.
Verkkosivustomme eea.europa.eu on yksi Internetin kattavimmista julkisista ympäristötietopalveluista ja samalla EEA:n käytetyin tietokanava.
eea.europa.eu er en av de aller største offentlige miljøinformasjonstjenestene på internett og EEAs travleste informasjonskanal.
EEA tuottaa monenlaisia arviointeja ja tietoa raportteina, lyhyinä katsauksina ja artikkeleina, lehdistöaineistona sekä verkkotuotteita ja palveluja.
Fullversjoner av alle rapporter, sammendrag og artikler ligger på nettsidene våre og kan lastes ned gratis.
Aineisto käsittelee ympäristön tilaa, trendejä ja paineita, taloudellisia ja yhteiskunnallisia tekijöitä sekä politiikan vaikuttavuutta.
Her kan du også finne data og informasjon som rapportene er basert på. Multimedieinnhold brukes i stadig større grad for å lette kommunikasjonen og nå ut til et større publikum.
Lisäksi aineistossa pyritään määrittämään tulevia kehityssuuntia, näkymiä ja ongelmia erilaisten skenaarioiden ja muiden menetelmien avulla.
Alle EU-medlemsstatene er medlemmer av EEA, men også land utenfor Den europeiske union kan delta.
Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä ja myös valtiot, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita, voivat liittyä ympäristökeskuksen jäseniksi.
Det er for tiden 32 medlemsland: de 27 medlemsstatene i EU pluss Island, Liechtenstein, Norge, Sveits og Tyrkia.
Keskuksella on nyt 32 jäsenmaata: EU:n 27 jäsenvaltiota sekä Islanti, Liechtenstein, Norja, Sveitsi ja Turkki.
Albania, Bosnia og Hercegovina, Kroatia, Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia, Montenegro og Serbia har søkt om medlemskap og har allerede samarbeidet med EEA i en årrekke.
Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro ja Serbia ovat hakeneet yhdessä jäsenyyttä, ja ne ovat tehneet Euroopan ympäristökeskuksen kanssa yhteistyötä jo vuosia.
EEA søker å oppnå toveis kommunikasjon med sine kunder og målgrupper for å identifisere deres informasjonsbehov og sikre at informasjonen EEA leverer, blir forstått og kan benyttes.
Toiminnanjohtaja vastaa johtokunnalla työohjelmien toimeenpanosta ja EEA:n päivittäisestä toiminnasta.
Administrerende direktør skal rapportere til styret om gjennomføringen av arbeidsprogrammene og den daglige driften av byrået.
Tilaamalla EEA:n RSS-syötteet tai ilmoituspalvelun saat sähköpostiviestin sivustolle tulevista uusista raporteista.
For å bistå i innsamling, administrasjon og analyse av dataene har EEA opprettet flere europeiske emnesentre (ETC) innen de viktigste miljørelaterte og operasjonelle områdene som inngår i EEAs arbeidsprogram. Emnesentrene ligger forskjellige steder i Miljøbyråets medlemsland.
Tietojen keräämisen, hallinnan ja analysoinnin tukemiseksi EEA on perustanut viisi eurooppalaista teemakeskusta (European Topic Centers, ETCs), joita se hallinnoi.
Sammendrag av de viktigste rapportene samt artikler og pressemeldinger blir ofte oversatt til de offisielle språkene i Miljøbyråets medlemsland.
Tärkeimpien raporttien tiivistelmät sekä monet artikkelit ja lehdistötiedotteet käännetään usein EEA:n jäsenvaltioiden virallisille kielille.
Du kan abonnere på Miljøbyråets RRS-nyhetsstrøm eller varslingstjenesten for å få tilsendt en e-post når nye rapporter blir lagt ut på nettstedet.
Painetusta aineistosta voi tilata maksuttomia kappaleita EEA:n tietokeskuksen yhteydenottolomakkeen avulla.
EEA organiserer sine aktiviteter i årlige arbeidsprogrammer innenfor rammen av en overordnet femårig strategi og et flerårig arbeidsprogram.
EEA jäsentää toimintaansa vuosittaisina työohjelmina, joita ohjaavat viisivuotinen strategia ja monivuotinen työohjelma.
Den inneværende strategien dekker perioden 2009–2013.
Tämänhetkinen strategia kattaa ajanjakson 2009–2013.
NORGE
NORJA
Det felles europeiske miljøinformasjonssystemet
Euroopan yhteinen ympäristötietojärjestelmä
Samarbeidsland
Yhteistyömaat
I årene som kommer, vil EEA og Eionet samarbeide med Europakommisjonen og andre interessenter om implementeringen av SEIS.
Tulevina vuosina EEA ja Eionet tekevät yhteistyötä Euroopan komission ja muiden viiteryhmien kanssa SEIS-järjestelmän toimeenpanossa.
Dette skal vi gjøre ved å bygge videre på eksisterende systemer og verktøyer for rapportering (Reportnet), initiativer knyttet til e-styring, Infrastruktur for geografisk informasjon i Europa (Inspire), Global overvåking av miljø og sikkerhet (GMES) og Global Earth Observation System of Systems (GEOSS).
Työmme rakentuu jo olemassa olevien raportointijärjestelmien ja -työkalujen (Reportnet), sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien aloitteiden, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE), ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) sekä Global Earth Observation System of Systems (GEOSS) -järjestelmän varaan.
Energi og miljø i Deneuropeiske union
Energia ja ympäristö Euroopan unionissa
Denne rapporten finnes på Internett: http://www.eea.eu.int
Tämän raportin sähköinen versio on internetissä osoittessa:http://eea.eu.int
Tilgang til informasjonen fås gjennom Europaserveren (http://europa.eu.int).
Internetistä saa runsaasti tietoa Europa-palvelimen välityksellä(http://europa.eu.int)
Innholdsfortegnelse
Sisällus sivu
1.Får bruken av energi mindre innvirkning på miljøet? .....................................................................
1.Ovatko energiankäytön vaikutukset ympäristöön vähentyneet? ............................................................
Luftforurensning .................................................... 10
Ilmansaastuminen .................................................. 10
1.c.Andre energirelaterte belastninger......................12
1.c.Muut energiaan liittyvät paineet...........................12
2.Bruker vi mindre energi?..........................................14
2.Käytämmekö vähemmän energiaa?.........................14
4.Går vi over til mindre forurensende brensel?...........18
4.Olemmeko siirtymässä vähemmän saastuttaviin polttoaineisiin? ......................................................... 18
5.Hvor raskt blir teknologier for fornybar energitatt i bruk? ................................................................ 20
5.Miten nopeasti uusiutuvan energian tekniikkaaotetaan käyttöön?....................................................20
6.Nærmer vi oss et prisfastsettelsessystem som på enbedre måte innarbeider miljøkostnader?.................22
6.Olemmeko siirtymässä hintajärjestelmään, jokaottaa huomioon ympäristökustannukset nykyistä paremmin? ................................................................ 22
Energi og miljø i Den europeiske union
Energia ja ympäristö Euroopan unionissa
Dette er den første indikatorbaserte rapporten utarbeidet av Deteuropeiske miljøvernbyrå om energi og miljø.
Tämä onensimmäinenindikaattoreihinperustuva energiaa jaympäristöä koskeva Euroopanympäristökeskuksenjulkaisemaraportti.
Rapporten tar forseg Den europeiske union (EU), og er utformet med tanke på åforsyne beslutningstakere med den informasjon som er nødvendigfor å vurdere i hvilken grad man lykkes med å integreremiljøpolitikk og miljøspørsmål i energipolitikken, i tråd med denmiljøintegrasjonsprosessen som ble innledet på Det europeiskeråds toppmøte i Cardiff i 1998.
Raportti kattaa Euroopan unionin(EU), ja sentarkoituksena onantaa tarvittavaa tietoa päätöksentekijöille senarvioimiseksi, kuinka tehokkaasti ympäristöpolitiikkaa jaympäristöasioita yhdennetäänenergiapolitiikankanssa Cardiffinhuippukokouksessa 1998 aloitetunympäristönyhdentämisprosessin mukaisesti.
Det er et mål at rapporten skalstøtte opp under EUs 6. handlingsprogram for miljø, og dermed,ut fra et miljømessig synspunkt, være et bidrag til en bærekraftigutvikling i EU.
Raportintarkoituksena on tukea EU:n kuudetta ympäristöohjelmaa ja tällä tavoin antaa virikkeitä kestävälle kehitykselle EU:ssa ympäristönäkökulmasta.
EUs energipolitikk gjenspeiler disse vidtfavnendeproblemområdene, og har følgende tre hovedmål:
Nämä laajakantoiset kysymykset sisältävällä EU:nenergiapolitiikalla onkolmepäätavoitetta:
• • • forsyningssikkerhet konkurranseevne miljøvern
• • • toimitusvarmuus kilpailukyky ympäristönsuojelu.
Disse områdene kan betraktes hver for seg, men står i et sterktgjensidig forhold til hverandre.
Vaikka näitä asioita voidaankäsitellä erillisinä kokonaisuuksina,nekuuluvat tiiviisti toisiinsa.
Forbedringer i energieffektiviteten gagner for eksempel forsyningssikkerheten ved atenergiforbruket går ned, og bidrar samtidig til reduserte utslippav klimagasser og forurensende stoffer ved at forbruket av fossiltbrensel reduseres.
Lisäksi kasvihuonekaasupäästöt ja saasteetvähenevät, koska fossiilistenpolttoaineidenkulutus vähenee.Energiamarkkinoidenvapautuminenja lisääntyvä hintakilpailuovat puolestaankilpailukyvylleeduksi alentuneidenhintojenmuodossa.
På den annen side har liberaliseringen avenergimarkedene og mer priskonkurranse en positiv innvirkningpå konkurranseevnen ved at kostnadene reduseres, men hvis ikkede eksterne kostnadene internaliseres fullt ut og styringen avenergietterspørselen forbedres, kan kostnadsreduksjonenemedføre prisnedsettelser som sannsynligvis vil virke som enhemsko på målsetningen om energiøkonomisering, og sågarstimulere til økt forbruk av energi.
Energiapolitiikantavoitteiden mukaisesti ympäristönäkökohtienyhdentämistä koskevat EU:nenergiapolitiikanerityisetympäristötavoitteet (Euroopankomissiontiedonantoympäristönäkökohtienhuomioonottamisesta yhteisönenergiapolitiikassa, 1998)ovat seuraavat:
• • redusere miljøkonsekvensene av energiproduksjonog -brukfremme energiøkonomisering og energieffektivitetøke andelen produksjon og bruk av renere energi
• • energiantuotannonja -käytönympäristövaikutustenvähentäminenenergiansäästönja energiatehokkuudenedistäminenpuhtaammanenergiantuotannonosuudenja käytönlisääminen.
Denne rapporten inneholder en vurdering, basert på indikatorer,av den framgang som er gjort i energisektoren med hensyn tilmiljøintegrasjon.
Tässä raportissa arvioidaanindikaattoreidenavulla sitä, mitenenergiasektori onedennyt ympäristönäkökohtienyhdentämisessä.Arviot mittaavat saavutuksia sekä EU:ssa kokonaisuudessaanettäyksittäisissä jäsenvaltioissa.
Indikatorene er knyttet til resultatene i så vel EUunder ett som de enkelte medlemsstater, og suppleres om muligmed en analyse avframdriften med henblikk på fastsattekvantitative mål.
Muutokseenvaikuttaneita tekijöitä ontutkittujakvantitatiivisia analyysejä ontehty aina kun se on ollut mahdollista.Indikaattorit mittaavat vuosina 1990–1999 tapahtunutta kehitystäja vertaavat sitä perusvaihtoehtojen mukaisiinennusteisiinvuodelle2010.
Videre undersøkes de faktorer som har virket innpå graden avendring, med en kvantitativanalyse der det er mulig.Indikatorene refererer seg til trender i perioden 1990–99, ogmuliggjør en sammenligning av disse med ‘baseline’-projeksjonerfram mot 2010, som bygger på undersøkelser utført av Kommisjonenfor De europeiske fellesskap, og som både forutsetter at politikkvedtatt fram til 1998 skal videreføres, og at EUs frivillige avtalemed bilindustrien vedrørende en reduksjon i karbondioksidutslippene fra nye personbiler vil bli respektert.
Perusvaihtoehdot ontuotettu Euroopankomissiontutkimuksissa ja olettavat, että vuonna 1998 hyväksytty politiikkajatkuuja EU:nautoteollisuudenkanssa tekemää sopimustavapaaehtoisesta hiilidioksidipäästöjenvähentämisestä uusissahenkilöautoissa noudatetaan.
I overensstemmelse med den sektorvise rapporteringsstrategiensom er lagt opp avbyrået, behandler rapporten seks politikkspørsmål, og gir dermed en systematisk vurdering av alle sider vedmiljøintegrasjonen i energisektoren.
Ympäristökeskuksenomaksumansektorikohtaisenraportointistrategian mukaisesti raportissa käsitelläänkuuttapoliittista kysymystä järjestelmällisenarvioinnintekemiseksi siitä,mitenympäristönäkökohtienkaikki eri tekijät voidaanliittääenergiasektoriin.
Alt i alt må vi innse at det på tross av enkelte gode resultater harvært for liten framgang på de fleste områdene knyttet tilmiljøintegrasjon omhandlet i denne rapporten.
Kaikenkaikkiaanedistymistä ontapahtunut, mutta se onollutriittämätöntä melkeinjokaisella tässä raportissa tutkitullaympäristönäkökohtienintegroinninalalla.
Med hensyn tilovennevnte seks spørsmål kan følgende konklusjoner trekkes:
Edellä mainittujenkuudenkohdanpohjalta voidaantehdä seuraavat johtopäätökset:
1.(a)Utslippene av klimagasser i EU gikk ned mellom 1990 og 2000,men uten flere tiltak vil de sannsynligvis ikke gå ytterligerened fram mot og etter 2010 på grunn av økte energirelaterteutslipp.
1.(a)Kasvihuonekaasupäästöt vähenivät EU:ssa vuosina 1990–2000,mutta ellei lisätoimiinryhdytä, onepätodennäköistä, että laskujatkuu vuoteen 2010 ja senjälkeen, koska energiaanliittyvätpäästöt kasvavat.
Pågående vellykkede tiltak i enkelte medlemsstaterser ut til å vise veien framover.
Tietyissä jäsenvaltioissa onnistuneet aloitteetnäyttäisivät osoittavansuuntaa eteenpäin.
(b)Tiltak iverksatt for å redusere luftforurensningen fraenergibruk viser seg å være vellykkede, og en rekkemedlemsstater er i rute med sitt arbeid for å nå målene forreduksjon innen 2010.
(b)Toimenpiteet energiankäytöstä ilmakehäänjoutuvansaasteenvähentämiseksi vaikuttavat onnistuneilta, sillä useat jäsenvaltiotovat saavuttamassa vuodelle 2010 asetetut tavoitteet.
2.Energiforbruket øker, hovedsakelig på grunn av veksten itransportsektoren, men også som et resultat av veksten ihusholdnings- og servicesektoren.
2.Energiankulutus onnousussa, mikä johtuupääasiassa liikenteenmutta myös kotitalouksienja palvelualankasvusta.
Økningstakten forventesimidlertid å avta fram mot 2010, etter hvert som forbedringer idrivstoffeffektiviteten i transportsektoren gjør seg gjeldende.
Kasvuntahdinodotetaankuitenkinhidastuvanvuoteen2010 mennessä liikenteenpolttoainetehokkuudenparannustenvuoksi.
4.EU er i ferd med å gå over fra kull til den relativt sett renerenaturgassen, men etter 2010 forventes det ingen ytterligereovergang. Videre vil enkelte kjernekraftanlegg bli nedlagt, og hvisdisse erstattes med anlegg for fossilt brensel, vil utslippene avkarbondioksid sannsynligvis øke.
4.EUonnyt siirtymässä hiilestä siihenverrattuna puhtaampaanmaakaasuun, mutta vuoden2010 jälkeentilannevakiintunee.Tämänlisäksi joitakin ydinvoimaloita suljetaan, ja jos ne korvataanfossiilisia polttoaineita käyttävillä voimalaitoksilla, ontodennäköistä,että hiilidioksidipäästöt lisääntyvät.
Dette understreker behovet for enfortsatt styrking av støtten til fornybare energikilder.
Tämä osoittaa sen, että ontärkeää yhä voimakkaammintukea uusiutuvia energialähteitä.
5.Målene for fornybar energi vil etter alt å dømme ikke kunne nåshvis dagens trender fortsetter, men erfaringene i enkeltemedlemsstater tyder på at utviklingen vil kunne framskyndes ved åiverksette passende støttetiltak.
5.Uusiutuvalleenergialleasetettuihintavoitteisiintuskinpäästääntässä kehityksenvaiheessa, mutta eräissä jäsenvaltioissa kokemus onosoittanut, että senkasvua voidaannopeuttaa asianmukaisintukitoimin.
6.Trass i økte energiavgifter har energiprisene i EU jevnt over gåttned, hovedsakelig som et resultat av nedgangen i prisene på fossiltbrensel internasjonalt, men også på grunn av liberaliseringen avenergimarkedene.
6.Energiaverotuksenkorotuksista huolimatta energianhinta onpääosinlaskenut EU:ssa, mikä johtuupääasiassa fossiilistenpolttoaineidenhintojenlaskusta, mutta myös energiamarkkinoidenvapautumisesta.
I fravær av en passende politikk for åinternalisere de eksterne kostnadene ved energi og for å bedrestyringen av energietterspørselen, vil reduserte priser sannsynligvisvirke som en hemsko på målsetningen om energiøkonomisering ogkanskje heller stimulere til økt forbruk av energi.
Koska sopivia toimintalinjoja ulkoistenenergiakustannustensisällyttämiseksi hintoihinja energiakysynnänhallinnanparantamiseksi ei tässä vaiheessa ole, alennetut hinnatvoivat vaikuttaa energiansäästämistä estävästi ja kannustaaenergiankulutukseen.
Nedenfor følger en vurdering av hvert av de viktigste politikkspørsmålene med hensyn til energi og miljø.
Seuraavissa luvuissa arvioidaankutakinkeskeistä energia- jaympäristöpolitiikankysymystä.
1.Får bruken av energi mindreinnvirkning på miljøet?
1.Ovatko energiankäytönvaikutukset ympäristöönvähentyneet?
Utslipp av klimagasser Utslippene av klimagasser i EU knyttet til bruken av energi avtokproporsjonalt mindre enn de samlede utslippene av klimagassermellom 1990 og 2000, slik at andelen som slike utslipp utgjør avde samlede utslippene steg til 82 %.
Energiankäyttöönliittyvienkasvihuonekaasupäästöjentaso EU:ssalaski suhteellisesti vähemmänkuinkasvihuonekaasupäästötkokonaisuudessaanvuosina 1990–2000, ja niidenlisääntynytosuus kokonaispäästöistä oli 82 %.
Nedgangen i energirelaterteutslipp kan dels tilskrives engangsreduksjoner i Tyskland og Detforente kongerike.
Energiaanliittyvienpäästöjenväheneminenjohtuuosittainkertaluonteisista päästöjenvähentämisistä Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
EU innfridde likevel sin forpliktelse om åstabilisere karbondioksidutslippene i 2000 på 1990-nivået.
EUkuitenkintäytti sitoumuksensa vakiinnuttaa hiilidioksidipäästötvuoteen2000 mennessä vuoden1990 tasolle.
Det vil imidlertid bli vanskelig for EU å nå sitt mål i henhold til Kyoto-protokollen om å redusere de samlede utslippene avklimagasser med 8 % fra 1990-nivået innen 2010.
EU:n on kuitenkin vaikeaa saavuttaa Kioton pöytäkirjantavoitteetvähentää kasvihuonekaasujenkokonaismäärää 8 %vuoden1990tasolta vuoteen2010 mennessä.
Uten ytterligeretiltak vil de samlede utslippene i 2010 sannsynligvis bli like storesom i 1990, idet den videre nedgangen i ikke-energirelaterteutslipp blir oppveid av en økning av energirelaterte utslipp medutspring hovedsakelig i transportsektoren.
Ellei lisätoimiinryhdytä onvuonna 2010 kokonaispäästöjentaso mitä todennäköisemminsama kuinvuonna 1990, jolloinenergiaanliittyvienpäästöjenlisääntyminen, lähinnä liikenteenkasvusta johtuva, mitätöimuidenpäästöjenvähentämisellä saavutetut hyödyt.
Med utgangspunkt i at målet i henhold til Kyoto-protokollen skalnås ved bruk av tiltak utelukkende på nasjonalt plan, står det klartat de fleste av medlemsstatene ikke kan vise til gode nok resultaterfor å kunne oppfylle sine forpliktelser i henhold til EUs avtale ombyrdefordeling.
Jos oletetaan, että Kioton pöytäkirjantavoitteet voidaan saavuttaavainomassa maassa toteutetuintoimenpitein, valtaosassajäsenvaltioista ei ole tapahtunut tarvittavaa edistymistä, jottavarmistetaanniidentavoitteidensaavuttaminen EU:ntaakanjakosopimuksen mukaisesti.
En avstand-til-mål-analyse som er utført pågrunnlag av data fra 1999, viser at Finland, Frankrike, Tyskland,Luxembourg, Sverige og Det forente kongerike reduserte sinesamlede utslipp tilstrekkelig til å være i rute med hensyn til å nåmålene for 2010.
Kunanalysoidaan maidenvälimatkaa asetettuihintavoitteisiin, Suomi, Ranska, Saksa,Luxemburg, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta vähensivätkokonaispäästöjä ainakinsiinä määrin, että ne ovat menossa kohtivuodelle2010 asetettuja tavoitteita.
Utviklingen i alle medlemsstatene, med unntakav Sverige, var imidlertid slik at enten så avtok de energirelaterteutslippene mellom 1990 og 1999 mindre enn de samledeutslippene, eller så økte disse utslippene mer enn de samledeutslippene.
Kaikissa jäsenvaltioissa,Ruotsia lukuunottamatta, energiaanliittyvienpäästöjentasokuitenkinjokolaski vähemmäntai lisääntyi enemmänkuinpäästöjenkokonaismäärä.
Etter 2010 er det ventet at energiforbruket vil fortsette å øke, minstfram til 2020.
Vuoden2010 jälkeenenergiankulutuksentasonodotetaankasvavanjatkuvasti ainakin vuoteen 2020 saakka.
EUs samlede utslipp av klimagasser gikk ned mellom 1990 og2000, men de energirelaterte utslippene, som utgjør langt denstørste delen, gikk betydelig mindre ned, slik at det er litesannsynlig at det vil skje betydelige reduksjoner i samledeutslipp i de kommende tiår.
EU:n alueen yhteenlasketut kasvihuonekaasupäästöt vähenivätvuosina 1990–2000, mutta energiantuotantoon liittyvät päästöt,joka on selvästi laajin osatekijä, vähenivät huomattavastiniukemmin. Tämä vähentää todennäköisyyttä siihen, ettätulevien vuosikymmenien kokonaispäästöt alenevatmerkittävästi.
De fleste medlemsstater har ikke lykkes med å redusereutslippene av klimagasser i samsvar med deres andel av EUsforpliktelser i henhold til Kyoto-protokollen.
Useimmat jäsenvaltiot ovat epäonnistuneet vähentämäänkasvihuonekaasupäästöjään EU:n Kioton pöytäkirjaansitoutumisen mukaisella osuudella.
Reduksjonen i energirelaterte utslipp av klimagasser i løpet avsiste tiår ble oppnådd gjennom betydelige reduksjoner fraproduksjons- og energiforsyningssektorens side, men ble ioverveiende grad oppveid av veksten i transportsektoren.
Energiaan liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen väheneminenviime vuosikymmenen aikana saatiin aikaan teollisen tuotannonja energiantuotantosektorin tuntuvien supistusten avulla, vaikkane suurelta osin mitätöityivät kuljetusalan kasvun takia.
I medlemsstatene er det iverksatt en rekke tiltak for å leggeforholdene til rette for langsiktige reduksjoner i utslipp avklimagasser fra energibruk.
Jäsenvaltioissa sovelletaan monta pitkänaikavälinaloitetta, joidenavulla pyritääntasoittamaantietä energiankäytöstä peräisinolevienkasvihuonekaasujenvähentämiseksi.
Sju medlemsstater har for eksempelallerede innført karbonavgifter.
Esimerkiksi seitsemänjäsenvaltiota on ottanut käyttöön hiiliveron.
Endring i energirelaterteutslipp av klimagasser, etterøkonomisk sektor, 1990–99
Energiaperäistenkasvihuonekaasupäästöjen muutostaloudellisen sektorin mukaanvuosina 1990–1999.
Resultater med hensyn tilreduksjon i samlede ogenergirelaterte utslipp avklimagasser for å nå målene i Kyoto-protokollen, 1999
Kokonaismäärän väheneminenja energiaperäistenkasvihuonekaasupäästöjenväheneminen suhteessa Kiotonpöytäkirjan tavoitteidensaavuttamiseen vuonna 1999.
Samlede utslipp av klimagasser
Yhteenlasketut kasvihuonekaasupäästöt
EU 15 Luxembourg Tyskland Det forente kongerike Finland Frankrike Sverige Hellas Italia Østerrike Nederland Belgia Portugal Danmark Irland Spania
EU 15 Luxemburg Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Suomi Ranska Ruotsi Kreikka Italia Itävalta Alankomaat Belgia Portugali Tanska Irlanti Espanja
510endring i prosent
5 10 Muutosprosentti
En negativ verdi angir bedreresultater og en positiv verdi dårligere resultaterenn forutsatt i de fastsatte målene fra 1990 til2010.
Diagrammi osoittaa, miten jäsenvaltiosaavutti Kioton pöytäkirjan mukaiset tavoitteensavuonna 1999.
I denne analysen forutsettes det at deenergirelaterte utslippene vil gå ned proporsjonaltmed de samlede utslippene.Kilde: EEA
Tässä analyysissä on oletettu,että energiaan liittyvät päästöt laskevat samassasuhteessa kokonaispäästöjen kanssa.
Luftforurensning Energibruk er en betydelig kilde til luftforurensende stoffer, ogstår for drøyt 90 % av EUs utslipp av svoveldioksid, nesten alleutslipp av nitrogenoksider, omtrent halvparten av utslippene avikke-metan-VOC (‘volatile organic compounds’ — flyktigeorganiske forbindelser) og rundt 85 % avsvevestøvutslippene. svevestøvutslippene.
Energiankulutus ontärkeimpiä ilmansaasteidenlähteitä. Siitä onperäisinyli 90 % EU:nrikkidioksidipäästöistä, melkeinkaikkitypenoksidienpäästöt, noinpuolet muista haihtuvista orgaanisistayhdisteistä kuin metaanista ja noin85 %hiukkasmaisista aineista.
Tiltakene som er iverksatt for å redusere luftforurensningforårsaket avenergibruk, har vært vellykkede. Blant disse tiltakenefinner vi innføring avkatalysatorer, bruk av teknologier for åredusere forurensning, som det oppfordres til i direktivet omstore forbrenningsanlegg, samt bruk av de beste tilgjengeligeteknikker som fastsatt i direktivet om integrert forurensningsforebygging og -kontroll.
Energiankulutuksesta peräisinolevienilmansaasteidenvähentämiseksi tehdyt toimenpiteet ovat olleet onnistuneita.Näihinkuuluukatalysaattoreidenkäyttöönotto, suuria polttolaitoksia koskevandirektiivinedistämä puhdistustekniikankäyttöjaympäristönpilaantumisenehkäisemisenja vähentämisenyhtenäistämiseksi annetundirektiivinedellyttämä parhaankäytettävissä olevantekniikankäyttäminen.
Overgangen fra kull og olje til naturgasssom brensel har også i betydelig grad bidratt til reduksjon avluftforurensningen.
Polttoaineenvaihtaminen hiilestä ja öljystä maakaasuun on myösmyötävaikuttanut merkittävästi ilmansaastumisenvähenemiseen.
I elektrisitetssektoren kan over halvparten av reduksjonene iutslippene av svoveldioksid og nitrogenoksider tilskrivesinnføringen av utslippsspesifikke reduksjonstiltak, mens omtrent25 % har sammenheng med endringer i blandingen av fossilebrensler, og resten er et resultat avbedret effektivitet innen dendelen av elektrisitetsproduksjonen som drives med fossilt brensel,samt økte andeler av kraftproduksjon basert på kjernekraft ogfornybar energi.
Sähkösektorilla yli puolet rikkidioksidinja typenoksidienpäästöjenvähenemisestä ontulosta päästöenpuhdistustoimen-piteistä, noinneljännes muutoksista fossiilistenpolttoaineidenkäytönjakaumassa ja loput fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan sähköntuotannon tehokkuuden paranemisesta ja ydinvoimanjauusiutuvienenergianlähteidenkasvaneesta osuudesta.
Målene for reduksjon i de samlede (energirelaterte og ikkeenergirelaterte) utslippene av svoveldioksid, nitrogenoksider, ogikke-metan-VOC (‘volatile organic compounds’ — flyktigeorganiske forbindelser) fram mot 2010, sammenlignet med 1990,er fastsatt i direktivet om nasjonale utslippstak.
Päästöjenvähennystavoitekaikillerikkidioksidin, typenoksidienja muidenhaihtuvienorgaanistenyhdisteidenkuin metaaninpäästöille vuotta 2010 varten(suhteessa vuoteen1999)onannettukansallisia päästörajoja koskevassa direktiivissä.