pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det europeiske miljøbyrå ledes av et styre med medlemmer fra medlemslandene og representanter for Europaparlamentet og Europakommisjonen.
EIionet tunnetaan laajalti tuestaan monille eri yhteistyömuodoille ja myönteisenä esimerkkinä toimielinten välisestä ja teknisestä kumppanuudesta.
Eionet har oppnådd bred anerkjennelse for sin støtte til en lang rekke former for samarbeid og er et positivt eksempel på institusjonelt og teknisk partnerskap.
Euroopan ympäristökeskusta johtaa johtokunta, joka koostuu jäsenvaltioiden sekä Euroopan parlamentin ja komission edustajista.
Eionet er særlig effektivt som et verktøy for å fremme god styring i europeiske og internasjonale overvåkings- og rapporteringsaktiviteter på miljøområdet, som GEOSS og FNs Environment Watch.
Jokaisella ympäristökeskuksen jäsenvaltiolla on oma jäsen johtokunnassa ja hänen tukenaan kansallinen tietokeskus sekä useita kansallisia asiantuntijalaitoksia ja yhteystahoja.
Det europeiske miljøbyrå har også en vitenskapelig komité bestående av uavhengige eksperter på miljøområdet, herunder samfunnsvitere og sektorspesialister.
EYK:n tieteellinen komitea koostuu paitsi ympäristöalan myös sosiaalitieteiden ja muiden sektorien riippumattomista asiantuntijoista.
Komiteen skal gi råd til Miljøbyråets ansatte og avgi uttalelser i forskjellige saker.
Komitea antaa EYK:n henkilöstölle neuvoja ja lausuntoja eri aiheista.
Av andre nettverk Miljøbyrået er involvert i, kan nevnes nettverk av ledere for EUs byråer, miljømyndigheter og miljøorganisasjoner, for vitenskapelige komiteer i EUs byråer og organer, nettverk etablert i forbindelse med EUs naboskapsprogram, EUs handlingsplan for Middelhavet og innenfor Nordisk råd og Arktisk råd, samt internasjonale nettverk, herunder nettverk opprettet innenfor rammen av FN og multilaterale miljøkonvensjoner og en rekke internasjonale og europeiske forskningsnettverk.
Muita verkostoja, joiden kanssa EYK toimii vuorovaikutuksessa, ovat Euroopan unionin erityisvirastojen ja ympäristönsuojeluvirastojen johtajat, EU:n erityisvirastojen ja yhteisön elinten tieteellisten komiteoiden puheenjohtajat, EU:n naapuruusohjelmassa ja EU:n Välimerta koskevan toimintasuunnitelmassa sekä Pohjoismaiden neuvostossa ja Arktisessa neuvostossa perustetut verkostot, kansainväliset verkostot, muun muassa YK:n ympäristösopimuksen ja monenvälisten ympäristösopimusten puitteissa perustetut verkostot, sekä monenlaiset kansainväliset ja eurooppalaiset tutkimusverkostot.
Eionet — Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon, med 39 medlems- og samarbeidsland — er et unikt partnerskap mellom Miljøbyrået og medlemslandene og står sentralt i byråets nettverksaktiviteter.
Euroopan ympäristön tieto‑ ja ‑seurantaverkosto Eionet, johon kuuluu 39 jäsen‑ ja yhteistyövaltiota, muodostaa EYK:n ja sen jäsenvaltioiden ainutlaatuisen kumppanuuden. Sillä on keskeinen asema EYK:n verkostoitumisessa.
Til sammen er nærmere 400 mennesker involvert i Eionet.
Kaikkiaan Eionetissä on mukana lähes 400 henkeä.
Dette arbeidsfeltet vil vi gripe fatt i gjennom det strategiske området:
Nämä tehtävät toteutetaan strategian osa‑alueella
Effektivitetsevalueringen av byrået i 2008, bekreftet at ”opprettelsen av dette nettverkssystemet ... betraktes som noe av det viktigste Det europeiske miljøbyrå har oppnådd, og som en nøkkelfaktor for at det skal kunne nå sine målsettinger”.
Vuonna 2008 tehdyn ympäristökeskuksen tehokkuusarvioinnin mukaan tämän verkostojärjestelmän perustaminen kuuluu EYK:n tärkeimpiin saavutuksiin ja vaikuttaa keskeisesti ympäristökeskuksen tavoitteiden saavuttamiseen.
Hvordan oppnår vi så dette?
Näin onnistumme
Det europeiske miljøbyrå har ansatte fra alle sine 32 medlemsland.
EYK:n henkilöstö tulee sen 32 jäsenvaltiosta.
I tillegg har det mange nasjonale eksperter.
Lisäksi sillä on kansallisia asiantuntijoita.
• oppnå våre miljømål i henhold til EMAS hvert år,
Tarkoituksenamme on maksimoida ympäristökeskuksen ympäristötyöhön osoitetut resurssit
• omorganisere oss for å bli mer responsive og fleksible,
• saavuttamalla EMAS‑järjestelmän ympäristötavoitteet joka vuosi;
• unngå dobbeltarbeid med andre EU-institusjoner,
• uudistamalla ympäristökeskuksen rakennetta herkemmin ja joustavammin reagoivaksi;
Byråets kapasitet er styrket med de fem europeiske emnesentrene (ETC) luft og klimaendringer, biologisk mangfold, arealbruk og romlig informasjon, vann samt bærekraftig forbruk og produksjon. Emnesentrene ligger forskjellige steder i Miljøbyråets medlemsland.
EYK:n työskentelyvalmiuksia lisäävät sen viisi teemakeskusta: Euroopan ilman ja ilmastonmuutoksen teemakeskus, Euroopan biologisen monimuotoisuuden teemakeskus, Euroopan maankäytön ja aluetiedon teemakeskus, Euroopan vesien teemakeskus ja Euroopan kestävän kulutuksen ja tuotannon teemakeskus. Teemakeskukset on sijoitettu EYK:n eri jäsenvaltioihin.
• holde kontakt med ansatte i hele Europakommisjonen om vårt tematiske arbeid og sikre administrativ ensartethet,
• tekemällä yhteistyötä koko Euroopan komission henkilöstön kanssa teemakohtaisesti ja varmistamalla hallinnonalan johdonmukaisuus;
• få best mulig utbytte av alle EU-finansierte miljøtiltak,
• hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti kaikkia Euroopan yhteisön rahoittamia ympäristötoimia;
• ytterligere forbedre måten vi kommuniserer med og leverer informasjon til våre viktigste interessenter og til borgerne,
• parantamalla edelleen tapoja viestiä ja välittää tietoa keskeisille sidosryhmille ja kansalaisille;
I det daglige foregår byråets arbeid hovedsakelig innenfor ”firergruppen”, altså Miljøbyrået, DG Miljø, Det felles forskningssenter og Eurostat.
Keskuksen päivittäiseen työhön osallistuvat pääasiassa neljän ryhmän jäsenet: EYK, ympäristöasioiden pääosasto, yhteinen tutkimuskeskus ja Eurostat.
Gruppen har som mål å sikre best mulig utnyttelse av ressursene ved å strømlinjeforme miljørapporteringen og tilby felles nettvertstjenester for ti emneområder.
Ryhmän tarkoituksena on maksimoida resurssien hyödyntäminen virtaviivaistamalla ympäristöraportointia ja tarjoamalla yhteistä verkkosivujen isännöintiä kymmentä temaattista aluetta varten.
Miljødatasentrene er spesialisert innen klimaendringer, vann, luft, biologisk mangfold og arealbruk (ledes av Miljøbyrået), skog og jordbunn (ledes av Det felles forskningssenter) samt avfall, naturressurser og produkter (som ledes av Eurostat).
Ympäristötiedon keskuksiin kuuluvat ilmastonmuutosta, vettä, ilmaa, biologista monimuotoisuutta ja maankäyttöä käsittelevät tietokeskukset (joita EYK hallinnoi), metsiä ja maaperää käsittelevät keskukset (joita YTK hallinnoi) sekä jätteitä, luonnonvaroja ja tuotteita käsittelevät keskukset (joita Eurostat hallinnoi).
• fortsette satsingen på de ansattes helse og velvære så de blir mer tilgjengelige og effektive.
• maksimoida jatkuvasti henkilöstön käytettävyyttä ja tehokkuutta panostamalla terveyteen ja hyvinvointiin.
De aktivitetene vi iverksetter for å oppnå dette, vil bli gjennomført innenfor det strategiske området:
Näin onnistumme ‑toimet sijoittuvat strategian osa‑alueelle
• Internstyring og administrasjon.
• EYK:n sisäinen johtaminen ja hallinnointi.
I løpet av de neste fem årene vil vi fortsette implementeringen av vårt nye kvalitetsstyringssystem og kontinuitets- og beredskapsplanlegging, vedta nødvendige tillegg til tjenestereglementet og revidere indikatorstyringssystemet, datarapporteringen, internstyringssystemet og balansert målstyring for å klargjøre forbindelsene mellom arbeidet som gjøres, ressursene som brukes og resultatene som oppnås.
Seuraavien viiden vuoden aikana jatkamme uuden laadunhallintajärjestelmän ja toiminnan jatkuvuuden suunnittelun käyttöä, saatamme voimaan henkilöstösääntöjen mahdollisesti vielä täytäntöön panemattomat säännökset ja tarkistamme nykyistä indikaattorien hallintajärjestelmää, tietojen raportointia, sisäistä johtamisjärjestelmää ja tuloskorttiohjausta, jotta saamme selkeästi esiin yhteydet tehdyn työn, käytettyjen resurssien ja saavutettujen tulosten välillä.
Effektivitetsevalueringen i 2008 fastslo at “byrået har også klart å møte den økte etterspørselen etter informasjon uten noen tilsvarende ressursøkning, noe som også tilsier en effektivitetsgevinst innad i organisasjonen”.
Vuoden 2008 tehokkuusarvioinnissa todettiin, että ympäristökeskus on pystynyt täyttämään jatkuvasti kasvavat tietotarpeet turvautumatta vastaavan suuruisiin resurssien lisäyksiin ja että tämä on osoitus organisaation tehokkuuden kohentumisesta.
I Miljøbyrået søker vi å gi valuta for pengene, over hele det enorme miljøområdet.
Ympäristökeskus pyrkii tuottamaan rahalle vastinetta koko laajan ympäristökentän alueella.
Dette er helt avgjørende i dagens klima med økt økonomisk press og et økende antall organisasjoner som arbeider med miljøsaker.
Tämä on hyvin tärkeää nykyään, kun taloudelliset paineet kasvavat ja ympäristöasioita käsittelevien organisaatioiden määrä lisääntyy.
Strategiske områder
Strategian osa‑alueet
Luftkvalitet Luftforurensning Biologisk mangfold Utslipp av klimagasser Ferskvann Marint miljø
Ilmanlaatu Ilmaa saastuttavat päästöt Biologinen monimuotoisuus Kasvihuonekaasupäästöt Makea vesi Meriympäristö
Konsekvenser av klimaendringene Sårbarhet og tilpasning Økosystemer Miljø og helse Maritimt Bærekraftig forbruk/produksjon og avfall Arealbruk Landbruk og skogbruk Energi
Ilmastonmuutoksen vaikutukset Haavoittuvuus ja sopeutuminen Ekosysteemit Ympäristö ja terveys Meriympäristö Kestävä kulutus ja tuotanto sekä jätteet Maankäyttö Maa‑ ja metsätalous Energia
Integrerte miljøvurderinger Regionale og globale vurderinger Beslutningsstøtte Økonomi Strategiske beslutninger for framtiden
Yhdennetty ympäristöarviointi Alueellinen ja yleismaailmallinen arviointi Päätöksenteon tukeminen Taloudelliset näkökohdat Strateginen tulevaisuus
4 Informasjonstjenester og kommunikasjon
4 Tietopalvelut ja viestintä
Det felles miljøinformasjonssystemet SEIS Kommunikasjon
Yhteinen ympäristötietojärjestelmä Viestintä
Støtte utvikling og evaluering av miljøpolitikken på områdene omfattet av gjeldende fellesskapsrett og relaterte områder ved å:
Tavoitteena on tukea yhteisön säännöstön kattamia ympäristöteemoja ja niihin liittyviä osa‑alueita koskevien toimien kehittämistä ja arvioimista
• sikre full tilgang, via SEIS og EEAs miljødatasentre, til kvalitetssikrede data som er nødvendig som underlag for arbeidet på indikatorer og integrerte vurderinger som foregår på europeisk plan,
• varmistamalla vapaa pääsy yhteisessä ympäristötietojärjestelmässä (SEIS) ja EYK:n tietokeskuksissa oleviin tietoihin, joiden laatu on varmistettu ja joiden avulla tuetaan koko Euroopassa tehtävää, indikaattoreita ja yhdennettyjä arviointeja koskevaa työtä,
• opprettholde og utvikle relevante indikatorer i EEAs Indicator Management System,
• ylläpitämällä ja kehittämällä asiaankuuluvia EYK:n indikaattoreita indikaattorien hallintajärjestelmässä,
• utarbeide nødvendige analyser, vurderinger og metoder for å kunne gjennomføre den tematiske strategien på hvert av områdene, og
• tarjoamalla teemakohtaisia analyyseja, arviointeja ja menetelmiä erilaisten teemakohtaisten poliittisten suunnitelmien tueksi ja,
En av EEAs grunnleggende roller er å støtte EUs miljøpolitikk ved å kartlegge og rapportere resultatene av gjennomføringen av EUs miljølovgivning i alle EEAs medlemsstater.
Yksi EYK:n perustehtävistä on EU:n ympäristöpolitiikan tukeminen seuraamalla EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon tuloksia kaikissa EYK:n jäsenvaltioissa ja raportoimalla niistä.
Dette innebærer å opprette og opprettholde rapporteringsmekanismer, utvikle det felles miljøinformasjonssystemet SEIS (Shared Environmental Information System), gjennomføre Inspire, kvalitetssikringsprosedyrer, analytiske rammer og standardiserte resultater for datasett, indikatorer og tematiske integrerte vurderinger for en rekke miljøtemaer som luftkvalitet og luftforurensning, klimagassutslipp, ferskvannsmiljø og det marine miljø.
Tämä käsittää raportointimekanismien perustamisen ja ylläpitämisen, yhteisen ympäristötietojärjestelmän kehittämisen, eurooppalaisen paikkatietoinfrastruktuurin (Inspire) toteuttamisen, laadunvarmistusmenettelyt, analyyttiset järjestelmät ja vakiomuotoiset tulosteet ympäristötietosarjoille, indikaattorit ja yhdennetyt aihekohtaiset arvioinnit eri ympäristöteemoille, kuten ilmanlaadulle ja ilmakehän päästöille, kasvihuonekaasupäästöille, makealle vedelle ja meriympäristölle.
Arbeidet omfatter blant annet analyser av kostnadene ved tiltak/å ikke gjøre noe, effektevalueringer, vurderinger av avstand til målet i forhold til omforente politiske mål og langsiktige referanseverdier og prognoser for perioden 2020–2030.
Työhön kuuluvat muun muassa toimien toteuttamisen ja toteuttamatta jättämisen vertailevat kustannusanalyysit, tehokkuusarvioinnit, sovittuja poliittisia tavoitteita ja pitkän aikavälin viitearvoja koskevat etäisyys tavoitteesta ‑arviot sekä näkymät vuosiksi 2020–2030.
• gjennomføre evalueringer av effekten av strategiene og utarbeide prognoser for perioden 2020–2030.
• arvioimalla nykyisten toimien vaikutusta ja näkymiä vuosina 2020–2030.
Dokumentet er inndelt i store miljøtemaer i tråd med inndelingen i Europakommisjonens 6. miljøhandlingsprogram:
Työ on jaettu keskeisiin ympäristöteemoihin, jotka vastaavat Euroopan komission kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman aihealueita:
• Luftkvalitet• Luftforurensning• Biologisk mangfold• Klimagasser• Ferskvann• Marint miljø
• ilmanlaatu• ilmaa saastuttavat päästöt• biologinen monimuotoisuus• kasvihuonekaasupäästöt• makea vesi• meriympäristö.
Behovet for denne typen arbeid forventes å øke de neste fem årene i takt med utviklingen av EUs miljøpolitikk og -lovgivning.
Tällaisen työn kysynnän odotetaan kasvavan ja kehittyvän seuraavan viiden vuoden aikana EU:n ympäristöpolitiikan ja ‑lainsäädännön edetessä.
Høydepunktene i perioden vil være: en global avtale i København høsten 2009 om kutt i klimagassutslippene etter 2012, gjennomføring av et revidert kvotehandelssystem for EU for 2008–2012, omforente nasjonale mål i EU for klimagasskutt innen 2020, revisjon av EU-direktivet om nasjonale utslippstak (NEC-direktivet) og direktivene om integrert forebygging og begrensning av forurensning (IPPC) i 2009, gjennomføring av det nye direktivet om ren luft i Europa (Clean Air for Europe — CAFE), framdrift i forhold til målet om å stanse tapet av biologisk mangfold innen 2010, første runde med forvaltningsplaner for nedbørfelt og tilhørende tiltaksprogrammer i henhold til rammedirektivet for vann i 2009, og gjennomføring av det nylig vedtatte direktivet om marin strategi.
Tältä jaksolta voidaan mainita seuraavat keskeiset seikat: maailmanlaajuinen sopimus Kööpenhaminassa syksyllä 2009 vuoden 2012 jälkeen tehtävistä kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä, EU:n tarkistetun päästökauppajärjestelmän täytäntöönpano vuosina 2008–2012, sovitut kansalliset tavoitteet EU:n kasvihuonepäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä, kansallisista päästökatoista annetun direktiivin sekä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun direktiivin tarkistaminen vuonna 2009, uuden Puhdasta ilmaa Eurooppaan (CAFE) ‑direktiivin täytäntöönpano, edistyminen biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2010 mennessä, vesienhoitoalueiden vesienhoitosuunnitelmien ensimmäinen vaihe ja niihin liittyvät toimenpideohjelmat vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti vuonna 2009 sekä hiljattain hyväksytyn meristrategiadirektiivin täytäntöönpano.
For å oppfylle disse skiftende behovene skal EEA bygge på og tilpasse sine eksisterende datastrømmer, indikatorer og vurderinger.
EYK perustaa toimintansa olemassa oleviin tietovirtoihin, indikaattoreihin ja arvioihin ja mukauttaa niitä tarpeen mukaan vastatakseen muuttuviin tarpeisiin.
Utarbeide vurderinger av luftkvaliteten og luftforurensning i hele Europa, særlig i tettbygde og spredtbygde strøk, på grunnlag av kvalitetssikrede, oppdaterte data, om mulig i tilnærmet sanntid, med særlig fokus på partikler, ozon, giftige og andre farlige forurensende stoffer, utslippstall pr. sektor, framdriften mot og utsiktene for å nå de kort- og langsiktige politiske målene for luftkvalitet samt bidra til vurderingene av luftkvalitetens konsekvenser for menneskers helse og økosystemene.
Tarjota ilman laatua ja saastumista koskevia arvioita koko Euroopasta ja erityisesti kaupunki‑ ja maaseutualueilla, laadunhallinnan avulla varmistettujen, ajantasaisten ja mahdollisimman reaaliaikaisten tietojen ja indikaattorien pohjalta keskittyen erityisesti hiukkasiin, otsoniin, myrkyllisiin ja muihin vaarallisiin epäpuhtauksiin, sektorikohtaisiin päästöihin, edistymiseen lyhyen ja pitkän aikavälin ilmanlaatupolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa ja niitä koskeviin näkymiin sekä osallistumalla ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin kohdistuvien ilmanlaadun vaikutusten arviointiin.
• produsere årlige vurderinger av ozonnivåer om sommeren (i samsvar med direktivet om ozon i omgivelsesluft) og av luftkvaliteten i soner og store byområder (i samsvar med rammedirektivet om lokal luftkvalitet), blitt bedre i Europa, er det fremdeles langt igjen før de langsiktige målene om å beskytte menneskers helse og miljøet oppfylles.
Vaikka ympäristön ilmanlaatu (1) on jatkuvasti parantunut Euroopassa, meillä on vielä pitkä matka, ennen kuin pitkän aikavälin tavoitteet ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi saavutetaan.
, ozon, giftige og andre farlige
‑ ja
De politiske høydepunktene i perioden for den neste strategien vil være gjennomføringen av det nye direktivet om ren luft i Europa (med gjennomgang i 2013), gjennomgang av den tematiske strategien for luft (2010) og den pågående revisjonen av direktivet om nasjonale utslippstak.
Seuraavan strategiakauden politiikan painopisteessä on uuden Puhdasta ilmaa Eurooppaan ‑direktiivin täytäntöönpano ja tarkistus (2013), ilmanlaatua koskevan teemakohtaisen strategian tarkistus ja parhaillaan meneillään oleva kansallisia päästökattoja koskevan direktiivin tarkistus.
Vi skal nå dette målet ved å:
Saavutamme tavoitteemme
• samarbeide tett med Eionet, Europeisk emnesenter for luft og klimaendringer, GMES Atmospheric Services, Eurostat, JRC og andre deler av Europakommisjonen, WHO, UNECE (relevante programmer, sentre og arbeidsgrupper under denne konvensjonen), nettverket av nasjonale referanselaboratorier for kvalitetskontroll/kvalitetssikring av overvåkingen av luftkvalitet, andre dataleverandører som regionale organer, byer, industrien og vitenskapelige, forsknings- og samfunnsinstitutter, og
• tekemällä tiivistä yhteistyötä Euroopan ympäristötieto‑ ja seurantaverkoston Eionetin, Euroopan ilman ja ilmastonmuutoksen aihekeskuksen, ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän GMES:n ilmakehäpalvelujen, Eurostatin, YTK:n ja muiden EU:n erillisvirastojen, Maailman terveysjärjestön WHO:n, Euroopan talouskomission (kyseisen yleissopimuksen piiriin kuuluvien keskusten ja työryhmien), ilmanlaadun seurannan laadunvalvonnan/‑hallinnan kansallisten vertailulaboratorioiden sekä muiden tietojen tuottajien kuten alueellisten elinten, kaupunkien, teollisuuden sekä tieteellisten, yhteiskunnallisten ja tutkimuslaitosten kanssa, ja
• levere oppdaterte data, om mulig i tilnærmet sanntid, kart, indikatorer og sikre strømlinjeformet tilgang til relevante nettsteder om lokal luftkvalitet via SEIS og EEAs senter for luftdata,
• tehostamalla ilmanlaatutiedon käyttöä helppokäyttöisten, vuorovaikutteisten multimediapalvelujen kautta.
• forbedre bruken av luftkvalitetsinformasjon via multimediebaserte, brukervennlige interaktive tjenester.
• tarjoamalla ajantasaisia ja mahdollisuuksien mukaan lähes reaaliaikaisia, laadunhallinnan avulla varmistettuja tietoja, karttoja, indikaattoreita sekä sujuvan pääsyn ympäristön ilmanlaatua käsitteleviin verkkosivustoihin yhteisen ympäristötietojärjestelmän ja EYK:n ilman tietokeskuksen kautta,
• produsere integrerte og målrettede vurderinger av luftforurensning og støy, konsekvensene for menneskers helse og miljøet og effektivitet og sideeffekter av relaterte politikker og tiltak,
• tuottamalla yhdennettyjä ja kohdennettuja arviointeja ilman saastumisesta ja melusta, niiden vaikutuksesta ihmisten terveyteen ja ympäristöön sekä niihin liittyvien toimintalinjojen ja toimien tehokkuudesta ja sivuhyödyistä,
1) Spørsmålet om innendørs luftforurensning er behandlet i det tverrgående temaet Miljø og helse.
1) Sisäilman pilaantuminen kuuluu ympäristön ja terveyden monialaiseen teemaan.
Luftforurensning
Ilmaa saastuttavat päästöt
Produsere vurderinger relatert til luftforurensning, herunder giftige og farlige forurensende stoffer, til luft og eventuelle andre medier.
Tarjota arvioita ilmaa ja tarvittaessa muutakin ympäristöä saastuttavista päästöistä, myös myrkyllisten ja vaarallisten aineiden päästöistä.
Arbeidet vil omfatte måling av framdriften mot og utarbeidelse av prognoser for oppnåelsen av mål fastsatt blant annet i EU-lovgivning og internasjonal lovgivning, samt evaluering av effekten av europeiske strategier og tiltak med sikte på utslippsreduksjon.
Tähän kuuluvat muun muassa tavoitteiden saavuttamisen edistymisen seuraaminen ja tulevaisuudennäkymät EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön määritelmien mukaisesti sekä Euroopan unionin päästöjenvähennyspolitiikan ja ‑toimien tehokkuuden arviointi.
• produsere EUs årlige utslippsregnskap til UNECE-konvensjonen om langtransportert grenseoverskridende luftforurensning og EU-direktivet om nasjonale utslippstak, og i samarbeid med EMEP gjennomgå nasjonale utslippstall,
Yleensä suurista ja pienistä laitoksista sekä hajakuormituslähteistä, kuten liikenteestä, maataloudesta ja kotitalouksista, aiheutuvat ilmaa saastuttavat päästöt aiheuttavat edelleen huolta.
Selv om utslippene av sentrale luftforurensende stoffer er gått ned de siste årene, har luftforurensning fremdeles store negative konsekvenser for menneskers helse, økosystemer og åkervekster. Forurensende utslipp generelt fra større og mindre installasjoner og fra diffuse kilder som transport, landbruket og husholdningene, er fortsatt et problem.
• tuottamalla EU:n vuotuiset päästöselvitysraportit Euroopan talouskomission valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen ja kansallisia päästökattoja koskevan direktiivin mukaisesti ja tarkistamalla kansallisiin päästöselvitysraportteihin sisällytettävät tiedot yhdessä ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisen tarkkailua ja arviointia koskevan Euroopan yhteistyöohjelman (EMEP) kanssa,
• utarbeide vurderinger av synergier og avveininger mellom politiske tiltak for å redusere utslippene av luftforurensende stoffer og klimagasser og effekten av utvalgte strategier for å redusere utslippene av sentrale luftforurensende stoffer og påfølgende virkninger for luftkvaliteten,
• tarjoamalla arvioita ilmaa saastuttavien päästöjen ja kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämispolitiikan yhteisvaikutuksista ja niiden välisistä kompromisseista ja sekä valikoitujen keinojen tehokkuudesta vähentää ilmaa saastuttavia päästöjä ja sitä kautta ilman laatuun kohdistuvia vaikutuksia,
I 2009 vil både Gøteborg-protokollen til UNECE LRTAP-konvensjonen om bekjempelse av forsuring, eutrofiering og bakkenært ozon, direktivet om nasjonale utslippstak (NEC) og direktivene om integrert forebygging og begrensning av forurensning (IPPC) bli revidert.
Vuonna 2009 arvioidaan edelleen Euroopan talouskomission ilmansaasteiden kaukokulkeutumista koskevaa Göteborgin pöytäkirjaa, jonka on tarkoitus torjua happamoitumista, rehevöitymistä ja alailmakehän otsonia, samoin kuin kansallisia päästökattoja ja ympäristön saastumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä koskevia direktiivejä.
I tillegg vil et europeisk register over utslipp og transport av forurensende stoffer (E-PRTR) bli innført i slutten av 2009 til erstatning for dagens europeiske register over forurensende utslipp (EPER).
Lisäksi vuoden 2009 lopussa otetaan käyttöön epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri (E‑PRTR), joka korvaa nykyisen Euroopan epäpuhtauspäästörekisterin.
• publisere på EEAs nettsted EMEP/EEAs Air Pollutant Emissions Inventory Guidebook, som skal oppdateres regelmessig av UNECE/EMEP/TFEIP, og
• tarjoamalla ajantasaisia ja mahdollisuuksien mukaan lähes reaaliaikaisia, laadunhallinnan avulla varmistettuja tietoja ja indikaattoreita sekä sujuvan pääsyn ilmaa saastuttavia päästöjä käsitteleviin verkkosivustoihin yhteisen ympäristötietojärjestelmän ja EYK:n ilman tietokeskuksen kautta,
• levere oppdaterte data, om mulig i tilnærmet sanntid, indikatorer og strømlinjeformet tilgang til relevante nettsteder om luftforurensning via SEIS og EEAs senter for luftdata,
• julkaisemalla EYK:n verkkosivustolla EMEP: n/EYK:n ilmaa saastuttavien päästöjen päästöselvitysoppaan, jota Euroopan talouskomission EMEP:n päästöselvityksiä ja ‑arvioita käsittelevä työryhmä päivittää säännöllisesti, ja
• være vert for Europakommisjonens E-PRTR- nettsted og IRIS-databasen og forestå rapporteringsaktivitetene i den anledning.
• tukemalla Euroopan komissiota sen tehostaessa ilmaa saastuttavia päästöjä ja kasvihuonekaasuja koskevaa tiedonkeruuta ja raportointia olemassa olevan eri alojen lainsäädännön puitteissa, kansallisia päästökattoja koskeva direktiivi ja kasvihuonekaasujen valvontajärjestelmä mukaan luettuina,
• støtte Europakommisjonen i arbeidet med å strømlinjeforme innsamlingen av data over luftforurensende utslipp og klimagasser og rapportere i henhold til ulike gjeldende rettsakter, herunder NEC-direktivet og mekanismen for overvåking av klimagasser,
• isännöimällä Euroopan komission E‑PRTR‑sivustoa ja IRIS‑tietokantaa ja osallistumalla niitä koskevaan raportointitoimintaan.
Produsere informasjon, data og analyser av biologisk mangfold i vann, terrestriske systemer og jordbunn og luft, gjennom en integrert analytisk ramme både for det enkelte prioriteringsområde og for tverrgående forhold, herunder kartlegge framdriften mot og utarbeide prognoser for oppnåelsen av mål fastsatt blant annet i EU-lovgivning og internasjonal lovgivning, og evaluere effekten av EUs strategier og tiltak.
Tarjota arvioita ilmaa ja tarvittaessa muutakin ympäristöä saastuttavista päästöistä, myös myrkyllisten ja vaarallisten aineiden päästöistä. Tähän kuuluvat muun muassa tavoitteiden saavuttamisen edistymisen seuraaminen ja tulevaisuudennäkymät EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön määritelmien mukaisesti sekä Euroopan unionin päästöjenvähennyspolitiikan ja ‑toimien tehokkuuden arviointi.
• levere, via SEIS, Inspire og EEAs miljødatasentre for biologisk mangfold og økosystemer og arealbruk, kvalitetssikrede data til støtte for europeiske rapporteringsinitiativer, særlig naturdirektivene,
• tarjoamalla yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS), eurooppalaisen paikkatietoinfrastruktuurin (Inspire) ja EYK:n biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien tietokeskuksen sekämaankäytön tietokeskuksen välityksellä laadunhallinnan avulla varmistettuja tietoja eurooppalaisten raportointialoitteiden ja erityisesti luontodirektiivien tueksi,
• produsere tilstands- og trendanalyser for individuelle arter og habitater etter behov i henhold til eksisterende fellesskapslovgivning,
Viiden lähivuoden aikana EU:n biologista monimuotoisuutta koskeva politiikka laajentuu, sillä tietoisuus biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen merkityksestä ihmisen hyvinvoinnille kasvaa.
De neste fem årene vil politikkområdet biologisk mangfold bli utvidet som følge av økt forståelse av det biologiske mangfoldets og økosystemtjenestenes betydning for menneskers velferd. I perioden 2009–2013 vil følgende tre miljøpolitiske prioriteringer stå i fokus: beskyttelsen av sentrale arter og habitater i henhold til fugle- og habitatdirektivene, forpliktelsen til å stanse tapet av biologisk mangfold i EU innen 2010 og rapportere framgang ved bruk av indikatorer (SEBI2010), og en mer langsiktig visjon om å opprettholde velfungerende og motstandskraftige økosystemtjenester (se punkt 2.3).
Keskitymme vuosina 2009–2013 kolmeen poliittiseen painopistealueeseen: keskeisten lajien ja luontotyyppien suojeluun lintu‑ ja luontodirektiivien mukaisesti, sitoumukseen keskeyttää biologisen monimuotoisuuden väheneminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä ja raportoida kehityksestä indikaattorien avulla (SEBI2010) sekä entistä pitemmän aikavälin visioon ekosysteemipalvelujen terveyden ja sietokyvyn ylläpitämisestä (katso kohta 2.3).
• rapportere om framdrift mot EUs og globale mål om å stanse/redusere tapet av biologisk mangfold ved bruk av egne indikatorer for biologisk mangfold, SEBI 2010 (Streamlining European Biodiversity Indicators 2010),
• tuottamalla analyyseja yksittäisten lajien ja luontotyyppien tilasta ja kehityssuuntauksista voimassa olevan yhteisön lainsäädännön asiaa koskevien säännösten mukaisesti,
• produsere romlige analyser av konfliktene og mulige avveininger mellom biologisk mangfold, økonomisk utvikling og sosiale mål med særlig vekt på klimaendringer og bevaringsmål,
• raportoimalla SEBI 2010 ‑aloitteen indikaattoreiden avulla edistymisestä kohti EU:n omia ja maailmanlaajuisia tavoitteita biologisen monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämiseksi/vähentämiseksi,
Det er to forhold som gjør det viktig å se disse prioriteringene i sammenheng: For det første at tapet av biologisk mangfold, særlig av arter og habitater, fører til en nedgang i natursystemenes ”økosystemtjenester”, for det andre at disse og de mange andre forbindelsene mellom de tre prioriteringene krever en logisk tilnærming til data og analyser slik at man unngår unødvendige parallellstrømmer i datainnsamlingen.
• tarjoamalla tilanne‑analyyseja konflikteista ja mahdollisista kompromisseista biologisen monimuotoisuuden, talouskehityksen ja sosiaalisten tavoitteiden välillä ja kiinnittämällä tässä yhteydessä erityistä huomiota ilmastonmuutoksen ja luonnonsuojelun tavoitteisiin,
• bruke analysedata og -resultater fra EU-finansierte forskningsprosjekter om biologisk mangfold i EEAs jevnlige miljøtilstands- og miljøutsiktsrapporter og vurderingen av Europas økosystemer (Eureca 2012), og
• käyttämällä EU:n rahoittamista biologista monimuotoisuutta koskevista tutkimushankkeista saatuja analyyttisiä syötteitä ja tuloksia EYK:n säännöllisesti laatimissa ympäristön tilaa ja näkymiä koskevissa raporteissa sekä eurooppalaisessa ekosysteemiarviossa (Eureca 2012), ja
• styrke EEAs kommunikasjon om arter og habitater og aggregeringen av disse i indikatorer som kan brukes av beslutningstakere, borgere og media gjennom multimediekanaler, for eksempel Fellesskapets Biodiversity Clearing House Mechanism.
• parantamalla lajeja, luontotyyppejä ja niiden yhdistämistä indikaattoreiksi koskevaa EYK:n viestintää, jota poliittiset päättäjät, kansalaiset ja tiedotusvälineet voivat hyödyntää multimediakanavien kautta, esimerkiksi Euroopan yhteisön biologisen monimuotoisuuden tiedonvälitysjärjestelmässä (EC‑CHM).
Utslipp av klimagasser
Kasvihuonekaasupäästöt
Overvåke og vurdere framdriften mot EUs utslippsmål for klimagasser (Kyoto og 2020), evaluere effekten av EUs politikk og tiltak for å redusere klimaendringene samt støtte utviklingen av langsiktige strategier for å redusere klimaendringene.
Seurata ja arvioida edistymistä kohti EU:n kasvihuonekaasupäästöpolitiikan tavoitteiden saavuttamista (Kioto ja vuosi 2020), arvioida EU:n ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien toimintalinjojen ja toimien tehokkuutta ja tukea pitkäaikaisten ilmastonmuutoksen hillitsemisstrategioiden kehittämistä.
• rapportere årlig om medlemsstatenes erfaringer med EU ETS, utvidet til å omfatte effektivitetsevalueringer av ETS, prosjekter relatert til Kyoto-mekanismene og eventuelt også andre markeder og prosjekter for karbonreduksjon,
• tarjoamalla vuotuisia kertomuksia, joissa esitellään jäsenvaltioiden kokemuksia EU:n päästökauppajärjestelmästä ja joissa arvioidaan lisäksi järjestelmän tehokkuutta, Kioton mekanismeihin liittyviä hankkeita ja mahdollisesti muitakin hiilidioksidihyvitysten markkinoita ja hankkeita,
• produsere analyser og vurderinger av veier å gå for å oppnå en lavkarbon — ”grønnere” økonomi, herunder integrerte vurderinger av reduksjons — og tilpasningstiltak og alternative framtidsscenarier som kopler sammen samfunnsøkonomisk utvikling, utslipp, karbonregnskap og konsekvenser for vannkvalitet, vannkvantitet, biologisk mangfold, jordbunn, skog og hav som karbonsluk eller karbonkilder, og sideeffekter for luftkvalitet og folkehelse,
Nämä selvitykset ja arviot käsittävät yhdennetyt hillitsemisen ja sopeutumisen näkymät sekä vaihtoehtoiset tulevaisuusskenaariot, joissa yhdistetään sosiaalis‑taloudellinen kehitys, päästöt, hiilikirjanpitojärjestelmät sekä vaikutukset veden laatuun ja määrään, luonnon monimuotoisuuteen, maaperään, metsiin ja valtameriin hiilinieluina tai ‑lähteinä sekä ilmanlaatua ja kansanterveyttä edistäviin hyötyihin,
Den globale oppvarmingen vil ha langtrekkende konsekvenser.
Ilmaston lämpenemisen vaikutukset ovat kauaskantoisia.
Tiltakene for å håndtere de globale klimaendringene er både teknisk gjennomførbare og rimelige sammenlignet med hvor mye det vil koste å ikke gjøre noe.
Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen vastatoimet ovat sekä teknisesti toteuttamiskelpoisia että kannattavia verrattuna hillitsemättömästä ilmastonmuutoksesta aiheutuviin suuriin kustannuksiin.
Et første skritt er målene i Kyoto-protokollen, som skal oppfylles innen 2012.
Kioton pöytäkirjan tavoitteet ovat ensimmäinen askel, ja ne on täytettävä vuoteen 2012 mennessä.
Det mest sentrale relevante tiltaket i dag er byrdefordelingen medlemsstatene imellom for å oppnå Kyoto-målet, EUs ordning for handel med utslippskvoter (ETS), som har fokus på kraftproduksjon og energiintensiv industri, og EUs mekanisme for overvåking av klimagasser.
Tässä asiassa keskeinen nykyinen lainsäädäntö sisältää päästöjenvähennysten taakanjaon jäsenvaltioiden kesken Kioton tavoitteiden saavuttamiseksi, sähköntuotantoon ja energiaintensiiviseen teollisuuteen kohdistuvan EU:n päästökauppajärjestelmän (ETS) sekä EU:n kasvihuonekaasujen seurantajärjestelmän.
Men for å klare å nå EUs foreslåtte mål om å begrense temperaturøkningen til + 2 °C over førindustrielt nivå, må det gjennomføres ytterligere reduksjoner i klimagassutslippene i hele verden.
Kasvihuonekaasupäästöjä on edelleen vähennettävä huomattavasti koko maailmassa, jotta voimme saavuttaa EU:n esittämän tavoitteen eli rajoittaa lämpötilannousun enintään kahteen asteeseen teollistumista edeltävään aikaan verrattuna.
Et globalt post-Kyoto-regime blir nå utviklet innenfor rammen av FNs klimakonvensjon, og en avtale forventes inngått i København i slutten av 2009.
YK:n ilmastonmuutossopimuksen puitteissa valmistellaan parhaillaan maailmanlaajuista Kioton sopimuksen jälkeistä järjestelyä, josta uskotaan päästävän yhteisymmärrykseen vuoden 2009 lopussa Kööpenhaminassa pidettävässä kokouksessa.
• støtte gjennomgangen av FNs klimakonvensjon og tekniske problemstillinger som måtte komme opp i forbindelse med forhandlingene om FNs klimakonvensjon, og
• tukemalla YK:n ilmastosopimuksen tarkistamista ja sen neuvotteluprosessissa mahdollisesti esiin tulevien teknisten kysymysten selvittämistä, ja
• sikre brukervennlig tilgang til rapporter, data, indikatorer og annen informasjon gjennom EEAs senter for klimaendringsdata, med relevante analyse- og beslutningsverktøy.
• tarjoamalla asianmukaisten analyyttisten ja päätöksentekoa tukevien työkalujen avulla helpon pääsyn raportteihin, tilastotietoihin, indikaattoreihin ja muuhun tietoon EYK:n ilmastonmuutoksen tietokeskuksen kautta.
• levere, via SEIS og EEAs senter for klimaendringsdata, data, informasjon og indikatorer innsamlet fra landene i henhold til relevant EU-lovgivning om reduksjon av klimaendringene som støtte til europeiske rapporteringsinitiativer, for eksempel EUs årlige klimagassregnskap, i tillegg til mer oppdaterte estimater, full redegjørelse for utslippskvotene i tråd med Kyoto og EU-lovgivningen, jevnlig oppdatering av klimagassindikatorene, årlige analyser av framskrivninger og effekten av strategiene og tiltakene for å nå Kyoto-målene for 2008–2012 samt eventuelle nye mål,
• tarjoamalla yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja EYK:n ilmastonmuutoksen tietokeskuksen välityksellä tietoja ja indikaattoreita, jotka on kerätty eri maista ilmastonmuutoksen hillintää koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja joilla tuetaan eurooppalaisia raportointialoitteita, kuten EU:n vuotuista kasvihuonekaasuselvitystä, sekä tarjoamalla entistä ajantasaisempia arvioita, joihin kirjataan kattavasti päästöhyvitykset Kioton sopimuksen ja EU:n lainsäädännön mukaisesti, kasvihuonekaasupäästöjen indikaattorien säännöllisiä päivityksiä ja vuotuisia analyyseja Kioton sopimukseen sisältyvien vuosien 2008–2012 tavoitteita ja mahdollisia uusia tavoitteita koskevien
Støtte europeiske retningslinjer for vannkvalitet og -kvantitet ved å bidra med integrerte vurderinger av vannkvalitet, -kvantitet og -bruk, kartlegge framdrift og utarbeide prognoser for oppnåelsen av politiske mål og kvalitetssikringsordninger, basert på oppdaterte data, om mulig i tilnærmet sanntid, indikatorer, modeller og analyser.
Tukea Euroopan unionin veden laatua ja määrää koskevaa politiikkaa tarjoamalla yhdennettyjä arvioita veden laadusta, määrästä ja käytöstä, seurata etenemistä poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa ja tarjota näkymiä ja laadunvarmistusjärjestelmiä, joiden tukena ovat ajantasaiset ja mahdollisuuksien mukaan lähes reaaliaikaiset tiedot, indikaattorit, mallit ja selvitykset.
Til tross for forbedringer de senere år er mange av Europas økosystemer i ferskvann fremdeles utsatt for risiko på grunn av vedvarende utslipp til vann, særlig fra landbruket, fysiske endringer av vannforekomster relatert for eksempel til skipsfart eller vannkraft, og konsekvensene av ekstreme hendelser og dårlig ressursforvaltning som forårsaker flom og tørke.
Euroopan makean veden ekosysteemien viime vuosien kohentumisesta huolimatta monet niistä ovat edelleen vaarassa, mikä johtuu erityisesti maataloudesta peräisin olevista jatkuvista päästöistä, esimerkiksi liikennettä tai vesivoiman tuotantoa varten tehdyistä fyysisistä muutoksista vesiväyliin sekä ääri‑ilmiöiden vaikutuksista ja huonosta luonnonvarojen hoidosta, jotka aiheuttavat tulvia ja kuivuutta.
• produsere integrerte vurderinger av vannforurensning, vannkvantitet og effekten av strategier basert på DPSIR-rammen (Drivers, Pressures, State, Impacts og Responses), konseptene integrert vannressursforvaltning, økosystemtjenester, ressursregnskap, motstandskraft og romlig kartlegging,
• tarjoamalla yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja EYK:n vesien tietokeskuksen ja Euroopan vesitietojärjestelmän (WISE) välityksellä tietoja ja indikaattoreita, jotka on kerätty eri maista veteen kohdistuvia päästöjä, veden laatua ja määrää koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja joilla tuetaan eurooppalaisia raportointialoitteita, myös vesipuitedirektiivin 18 artiklan edellyttämää vuonna 2012 tehtävää yhteisön pinta‑ ja pohjavesien tilan arviointia,
• produsere informasjon og analyser på området vannbalanser og tilpasning til klimaendringer gjennom et informasjonssystem for vannmangel og tørke, i samarbeid med JRC,
• tarjoamalla yhdennettyjä arvioita veden pilaantumisesta, veden määrästä ja politiikan tehokkuudesta DPSIR‑arviointikehyksen (aiheuttajat–paineet–tilat–vaikutukset– vastatoimet), yhdennetyn vesivarojen hoidon käsitteiden, ekosysteemipalvelujen, luonnonvaratilinpidon sekä sietokyvyn ja tilan kartoituksen avulla,
EUs rammedirektiv for vann og tilknyttede vanndirektiver fastsetter en integrert ramme for hvordan disse mange og ulike utfordringene for vannforvaltningen kan håndteres.
EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi ja siihen liittyvät vesidirektiivit tarjoavat yhdennetyn kehyksen, jonka mukaisesti vesihuollon ja vesien hoidon moniin erilaisiin haasteisiin voidaan vastata.
Den første runden med forvaltningsplaner for nedbørfelt og tilhørende tiltaksprogrammer i 2009 markerer den viktige overgangen fra forberedelser til handling i gjennomføringen av rammedirektivet for vann.
Vesienhoitoalueiden vesienhoitosuunnitelmien ja niihin liittyvien toimenpideohjelmien ensimmäinen vaihe vuonna 2009 merkitsi tärkeää askelta: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa siirryttiin valmistelusta toimintaan.
Forsvarlig gjennomføring forutsetter kontinuerlig integrasjon på tvers av sektorer (landbruk, distriktsutvikling, økonomi, energi, transport, vanninfrastruktur) og god informasjonsutveksling mellom relevante aktører når det gjelder god praksis og hensiktsmessige, effektive tiltak.
Asianmukainen täytäntöönpano edellyttää sektoreittaisten toimien (maatalous, maaseudun kehittäminen, talous, energia, liikenne, vesien infrastruktuurit) yhdentämistä edelleen, ja sitä on tuettava laajamittaisella tiedonvaihdolla, jossa asiaan liittyvät toimijat kertovat toisilleen hyvistä käytännöistä ja soveltuvista, tehokkaista toimenpiteistä.
• produsere vurderinger av ”vannvarer og -tjenester” i et bredere perspektiv som omfatter økosystemer, biologisk mangfold og konsekvensene av invaderende fremmede arter, av saltvannsinntrengning, flom og temperaturforandringer,
• tarjoamalla yhteistyössä YTK:n kanssa veden niukkuutta ja kuivuutta koskevassa tietojärjestelmässä tietoja ja selvityksiä vesitaseista ja mukautumisesta ilmastonmuutokseen,
• sikre brukervennlig tilgang til rapporter, data, også i tilnærmet sanntid, indikatorer, informasjon med tilhørende analyseverktøy, og
• tarjoamalla arvioita vesihyödykkeistä ja ‑palveluista kiinnittäen huomiota laajemmin ekosysteemeihin, biologiseen monimuotoisuuteen sekä haitallisten vieraslajien vaikutuksiin, meriveden maaperään tunkeutumisen, tulvien ja lämpötilanmuutosten vaikutuksiin,
• styrke allmennhetens forståelse av problemstillingen vannkvalitet og -kvantitet og klimaendringer gjennom multimediebaserte, brukervennlige interaktive tjenester.
• tarjoamalla helpon pääsyn raportteihin ja tilastotietoihin, myös indikaattoreiden, tiedon ja niihin liittyvien analyyttisten työkalujen lähes reaaliaikaisen saatavuuden, ja
• levere, via SEIS, EEAs senter for vanndata og vanninformasjonssystemet WISE, data, informasjon og indikatorer innsamlet fra land i henhold til relevant EU-lovgivning om utslipp til vann, vannkvalitet og -kvantitet for å støtte
• lisäämällä ihmisten ymmärtämystä veden laatuun ja määrään liittyvistä kysymyksistä ja ilmastonmuutoksesta helppokäyttöisten ja vuorovaikutteisten multimediapalvelujen avulla.
Støtte europeiske og internasjonale strategier som gjelder det marine miljø, og gjennomføringen av disse ved å produsere integrerte vurderinger som blant annet ser på forbindelsene mellom de marine økosystemenes helse og menneskers velferd, ved hjelp av oppdaterte data, indikatorer, modeller og analyser.
Tukea Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön meriympäristöön liittyvää politiikkaa ja sen täytäntöönpanoa tarjoamalla EYK:n yhdennettyjä meriympäristöarviointeja, jotka käsittävät muun muassa merten ekosysteemien terveyden ja ihmisten hyvinvoinnin väliset sidokset ja jotka perustuvat ajantasaisiin tietoihin, indikaattoreihin, malleihin ja selvityksiin.
• styrke rammen for EEAs integrerte marine vurderinger ved å utvide dekningen av DPSIR-faktorene, anvende forbedrede indikatorer og integrere aspekter ved økosystemtjenestetilnærmingen (for eksempel økonomisk verdivurdering), forslaget om en ny sjøfartspolitikk fra det europeiske marine observasjons- og datanettverket EMODNET, Inspire, prognoser og scenarier,
• parantamalla EYK:n yhdennettyjä meriympäristön arvioita siten, että DPSIR‑muuttujien kattavuutta laajennetaan entistä parempien indikaattoreiden sekä ekosysteemipalvelupohjaisen lähestymistavan eri näkökohtien (esim. taloudellinen arvottaminen), Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET), Inspire‑infrastruktuurin, näkymien ja skenaarioiden yhdentämisen avulla,
• bidra til opprettelsen av GMES Marine Core Services,
• osallistumalla merialan ydinpalvelujen perustamiseen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES),
Summen av menneskelig påvirkning på det marine miljø fra fiske, energi- og ressursleting og utnyttelse, turisme, skipsfart og forurensning øker, og det står generelt dårlig til med de marine økosystemene i hele Europa.
Ihmisen toiminnasta, kuten kalastuksesta, energian ja resurssien etsinnästä ja hyödyntämisestä, matkailusta, merenkulusta ja saasteista, meriympäristöön kohdistuva paine lisääntyy koko ajan, ja merien ekosysteemien yleistila on kaikkialla Euroopassa heikko.
Klimaendringene forsterker belastningene og fører til høyere temperaturer og forsuring av havet og er allerede i ferd med å redusere havenes evne til å absorbere klimagasser fra atmosfæren og enkelte marine biotas evne å fungere. I sine strategier og direktiver har EU nå vedtatt en ”økosystemtilnærming” til forvaltningen av menneskelige aktiviteter i det marine miljø.
Ilmastonmuutos lisää näitä paineita ja aiheuttaa esimerkiksi lämpötilan nousua ja valtamerien happamoitumista, jotka jo nyt heikentävät kaikenkokoisten merien kykyä imeä kasvihuonekaasuja ilmakehästä ja estävät osaa merieliöstöstä toimimasta.
• styrke synergiene med FN og regionale marine konvensjoner, det vitenskapelige samfunn og sivilsamfunnsorganisasjoner i utviklingen av EEAs integrerte vurderinger for å sikre at disse bedre gjenspeiler forholdene i hvert enkelt regionale havområde i Europa, og
• lisäämällä EYK:n yhdennettyjen meriympäristöarvioiden laadinnan yhteydessä yhteisvaikutusta, joka perustuu YK:n yleissopimuksiin ja alueellisiin merisopimuksiin, tieteelliseen yhteisöön ja järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan, jotta nämä arviot kuvastavat entistä paremmin Euroopan paikallisten merien todellisia olosuhteita, ja
En vellykket gjennomføring på felleseuropeisk plan vil kreve en langt bedre karakterisering av dagens situasjon, tidligere trender og prognoser basert på sammenlignbare data og informasjon, herunder samfunnsøkonomiske drivkrefter og pressfaktorer, og bedre oversikt over alternativene for og miljøkonsekvensene av nåværende og framtidig bruk av det marine miljø og regionale havområder.
Onnistunut täytäntöönpano koko Euroopan alueella edellyttää nykytilanteen, tähänastisen kehityksen ja tulevaisuudennäkymien huomattavasti tarkempaa luonnehdintaa vertailukelpoisten tietojen perusteella, mukaan lukien sosiaalis‑taloudelliset aiheuttajat ja paineet, sekä parempaa tietämystä meriympäristön ja paikallisten merien nykyisen ja tulevan käytön vaihtoehdoista ja seurauksista ympäristölle.
• produsere integrerte vurderinger av det marine miljø og effekten av EUs strategier, herunder biologisk mangfold, vannkvalitet, fiskerier og sjøfart, og tilstanden på og verdien av varer og tjenester i det marine økosystem i henhold til ulike policy-relevante scenarier, og bidra til vurderinger av det marine miljø i Baltikum under det svenske formannskapet i 2009, det spanske formannskapet i 2010, for Horizon 2020 i Middelhavet, vedrørende Arktis for Europakommisjonen og Arktisk råd og Nordisk råd og for Eureca 2012.
• tuottamalla yhdennettyjä arvioita meriympäristöstä ja EU:n politiikan vaikuttavuudesta, mukaan lukien biologinen monimuotoisuus, veden laatu, kalastus‑ ja meriasiat sekä meriekosysteemien tuotteiden ja palvelujen tila ja arvo erilaisissa poliittisesti merkittävissä skenaarioissa, ja osallistumalla Itämeren meriympäristöarvioihin Ruotsin puheenjohtajakaudella vuonna 2009, Espanjan puheenjohtajakaudella vuonna 2010, Horizon 2020 ‑arviointiin Välimerellä, Pohjoisnapamantereella EY:n ja arktisen neuvoston sekä pohjoismaiden neuvoston kanssa ja Eureca 2012 ‑arvioon.
• bidra, via SEIS, EEAs senter for vanndata og vanninformasjonssystemet for Europa (WISE), til å avklare behovene for overvåking og vurderinger, opprettelse av, strømlinjeforming og forbedring av tilgangen til nye marine datastrømmer, informasjon og indikatorer i henhold til relevant EU-lovgivning, særlig EUs havstrategidirektiv og rammedirektiv for vann (kystfarvann),
• tarjoamalla yhteisen ympäristötietojärjestelmän (SEIS) ja EYK:n vesien tietokeskuksen ja Euroopan vesitietojärjestelmän (WISE) välityksellä tukea seuranta‑ ja arviointitarpeiden selventämiseksi, uusien meriympäristöä koskevien tietovirtojen, tietojen ja indikaattorien perustamiseksi ja tehostamiseksi ja niihin pääsyn helpottamiseksi asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja erityisesti EU:n meristrategia‑ ja vesipuitedirektiivin (rannikkovedet) osalta,
Strategiområde 2 Tverrgående temaer
Strategian osa‑alue 2