pere/sami_parallel huggingface dataset:
Arealet som er kunstig vannet i den sørlige delen av EU‑15 og SEE er utvidet, så trenden med å intensivere landbruket fortsetter.
Keinokastellun maan pinta-ala EU-15:n eteläisissä osissa ja Kaakkois-Euroopan maissa on kasvanut, mikä osoittaa maatalouden jatkuvaa voimaperäistämistä.
Den kunstige vanningen tapper på vannressursene, går ofte ut over vannkvaliteten og medfører forsaltning og forringelse av jordsmonnet — særlig i de sørlige og østlige delene av EECCA.
Kastelu on usein aiheuttanut vesivarojen vähenemistä ja veden laadun heikkenemistä sekä suolaantumista ja maan laadun huononemista varsinkin Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian alueen etelä- ja itäosissa.
De leste landene i SEE og EECCA vil trenge fortsattinternasjonal støtte for å oppnå bedre miljøstyring i landbruket.
Useimmat Kaakkois-Euroopan maat sekä Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maat tulevat tarvitsemaan jatkuvaa kansainvälistä tukea voidakseen hallita paremmin maatalouden ympäristökysymyksiä.
Gjødselbruk pr. hektar jordbruksareal
Lannoitteiden kulutus/ha maatalousmaata
Gj.sn. forbruk av kunstgjødsel (kg/ha)
Lannoitteiden keskikulutus (kg/ha)
Den internasjonale strømmen av turister i den felleseuropeiske regionen vokser stadig.
Eurooppaan suuntautuva kansainvälinen matkailu lisääntyy edelleen.
Turismen er en av de fremste drivkreftene bak den økte etterspørselen etter de mest miljøødeleggende transportmåtene, dvs. privatbiler, og enda alvorligere, lufttransport.
Matkailu on tärkeimpiä tekijöitä, jotka vaikuttavat ympäristön kannalta haitallisimpien liikennemuotojen — yksityisautoilun ja varsinkin lentoliikenteen — kasvavaan kysyntään.
Kyststripene, øyene og fjellområdene er spesielt følsomme for reiselivsutbyggingen.
Erityisen herkkiä matkailun kehittymiselle ovat rannikot, saaristot ja vuoristot.
Vi kan allerede se forringelse på en del av de mest populære destinasjonene for masseturismen, ofte irreversible endringer.
Joissakin suosituissa massaturismikohteissa on jo tapahtunut ympäristön laadun huononemista jopa peruuttamattomalla tavalla.
Konsekvensene av turismen vil fortsette å øke som en følge av økende velstand og endringer i livsstil og demograi.
Matkailun vaikutusten ennustetaan lisääntyvän vaurauden lisääntymisen sekä elintapojen ja väestöllisten muutosten myötä.
Turistenes atferd er helt avgjørende.for at sektoren skal være bærekraftig.
Matkailijoiden käyttäytyminen jää merkittäväksi tekijäksi alan kestävyyden kannalta.
Internasjonale turistankomster og prosentvis endring
Kansainvälinen matkailu ja sen muutos prosentteina
% endring 2000–2005
Muutosprosentti 2000–2005
Energiforbruket og utslippene av klimagasser i transportsektoren i SEE og WCE øker kraftig — i tråd med den generelle veksten i transportsektoren.
Liikenteen aiheuttama energiankulutus ja kasvihuonekaasupäästöt kasvavat Kaakkois-Euroopan sekä Länsi- ja Keski-Euroopan maissa nopeasti liikenteen yleisen kasvun myötä.
Energiforbruket og de resulterende CO
Liikenteen aiheuttama energiankulutus ja siihen liittyvät CO
-utslippene pr. innbygger i WCE er
-päästöt asukasta kohden ovat Länsi- ja
Å bygge ut konkurransedyktige kollektive transportløsninger i byene er en måte å redusere køene og luftforurensningene, i tillegg til at det øker transportsikkerheten.
Kilpailukykyisten ratkaisujen kehittäminen kaupunkiliikenteeseen on keino torjua liikenneruuhkia ja ilmanlaatuun liittyviä ongelmia sekä parantaa liikenneturvallisuutta.
For at offentlige transportmidler skal være konkurransedyktige, må byene planlegges og bygges ut nettopp med tanke på offentlig transport.
Julkisen liikenteen saaminen kilpailukykyiseksi vaatii kaupunkien suunnittelemista ja kehittämistä niin, että julkinen liikenne otetaan huomioon.
Energiforbruket og klimagassutslippene som dette medfører, har økt i den felleseuropeiske regionen siden Kiev-konferansen, til tross for økt energieffektivitet og økt bruk av fornybar energi i en del områder.
Energiankulutus ja sen aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt ovat Kiovan konferenssin jälkeen lisääntyneet koko Euroopan alueella, vaikka joillakin alueilla energiatehokkuus onkin parantunut ja uusiutuvia energiamuotoja käytetään enemmän.
Denne trenden forventes å vare ved dersom det ikke settes inn nye tiltak.
Tämän trendin odotetaan jatkuvan, ellei oteta käyttöön uusia menettelytapoja tai lisätoimia.
Energimarkedene i de tre felleseuropeiske underregionene er tett forbundet med hverandre.
Euroopan kolmen suuralueen energiamarkkinat ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa.
En betydelig andel av den naturgassen og oljen som importeres til WCE og SEE, kommer fra EECCA, og ut fra prognosene vil denne andelen stige i vesentlig grad fram til 2030.
Huomattava osa Länsi- ja Keski-Euroopan sekä Kaakkois-Euroopan maihin tuotavasta maakaasusta ja öljystä on peräisin Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maista, ja tämän osuuden ennustetaan kasvavan merkittävästi vuoteen 2030 asti.
Totalt energiforbruk etter energibærer
Kokonaisenergiankulutus energialähteen mukaan
Olje og petroleumsprodukter
Uusiutuva energianlähteet
Den første ministerkonferansen i Dobris
Ensimmäinen ministerikonferenssi Dobrisissa
Undertegnet: Konvensjon om konsekvensutredninger for tiltak som kan ha grenseoverskridende miljøvirkninger (EIAkonvensjonen), VOC-protokollen til Konvensjon om langtransportert grenseoverskridende luftforurensning (CLRTAP)
Allekirjoitus: valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskeva yleissopimus (YVA-sopimus); valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen (CLRTAP) haihtuvia orgaanisia yhdisteitä koskeva VOC-pöytäkirja
Undertegnet: Konvensjon om vern og utnyttelse av grenseoverskridende vassdrag og internasjonale innsjøer (TWC), Konvensjon om grenseoverskridende virkninger av industriulykker (CTEIA)
Allekirjoitus: maasta toiseen ulottuvien vesistöjen sekä kansainvälisten järvien suojelua ja käyttöä koskeva yleissopimus (TWC); teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvia vaikutuksia koskeva yleissopimus (CTEIA)
Den andre ministerkonferansen i Luzern
Toinen ministerikonferenssi Luzernissa
Den tredje ministerkonferansen i Sofia
Kolmas ministerikonferenssi Sofiassa
Trådt i kraft: Konvensjon om vern og utnyttelse av grenseoverskridende vassdrag og internasjonale innsjøer (TWC)
Voimaantulo: maasta toiseen ulottuvien vesistöjen sekä kansainvälisten järvien suojelua ja käyttöä koskeva yleissopimus (TWC)
Trådt i kraft: Konvensjon om konsekvensutredninger for tiltak som kan ha grenseoverskridende miljøvirkninger (EIAkonvensjonen), VOC-protokollen til CLRTAP
Voimaantulo: valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskeva yleissopimus (YVA-sopimus); CLRTAPin haihtuvia orgaanisia yhdisteitä koskeva VOC-pöytäkirja
Den fjerde ministerkonferansen i Århus
Neljäs ministerikonferenssi Århusissa
Undertegnet: Århus-konvensjonen (AC), POP-protokollen til CLRTAP, Tungmetallprotokollen til CLRTAP
Allekirjoitus: Århusin yleissopimus (AC); CLRTAPin pysyviä orgaanisia saasteita koskeva POP-pöytäkirja; CLRTAPin raskasmetallipöytäkirja
Trådt i kraft: Svovelprotokollen til CLRTAP
Voimaantulo: CLRTAPin rikkipöytäkirja
Undertegnet: Protokollen om vann og helse til TWC, Protokollen om bakkenært ozon CLRTAP
Allekirjoitus: TWC:n vesi ja terveys -pöytäkirja; CLRTAPin alailmakehän otsonia koskeva pöytäkirja
Trådt i kraft: Konvensjon om grenseoverskridende virkninger av industriulykker (CTEIA)
Voimaantulo: teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvia vaikutuksia koskeva yleissopimus (CTEIA)
Trådt i kraft: Århus-konvensjonen (AC)
Voimaantulo: Århusin yleissopimus (AC)
Den femte ministerkonferansen i Kiev
Viides ministerikonferenssi Kiovassa
Godkjenning av EECCA-strategien Kiev-resolusjonen om biologisk mangfold Undertegnet, men ikke trådt i kraft (pr. juni 2007): PRTR-protokollen til AC, Protokoll om erstatningsansvar til TWC, SEA Protocol til EIA
Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maita koskevan EECCA-strategian hyväksyminen Kiovan päätöslauselma biodiversiteetistä Allekirjoitettu, mutta ei voimassa (tilanne heinäkuussa 2007):
Undertegnet: Konvensjon om miljøvern og bærekraftig utvikling i Karpatene (Konvensjonen for Karpatene)
Allekirjoitus: Karpaattien ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystä koskeva yleissopimus (Karpaattien yleissopimus)
Trådt i kraft: Protokollen om vann og helse til TWC, Protokollen om bakkenært ozon til CLRTAP
Voimaantulo: TWC:n vesi ja terveys -pöytäkirja; CLRTAPin alailmakehän otsonia koskeva pöytäkirja
Trådt i kraft: Konvensjonen for Karpatene
Voimaantulo: Karpaattien yleissopimus
Den syvende ministerkonferansen i Astana
Seitsemäs ministerikonferenssi Astanassa
Norge
Ruotsi
Sverige
Tšekki
For ytterligere opplysninger og for å laste ned rapportene, gå til: www.eea.europa.eu/pan-european
Lisätietoja ja nämä raportit saa osoitteesta www.eea.europa.eu/pan-european
Nettsted: eea.europa.eu Henvendelser: eea.europa.eu/enquiries
Internet eea.europa.eu Tiedustelut: eea.europa.eu/enquiries
Det europeiske miljøbyrås strategi for 2009–2013Flerårig arbeidsprogram
Euroopan ympäristökeskuksen strategia 2009–2013 Monivuotinen työohjelma
Juridisk meddelelse Innholdet i denne publikasjonen gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre av De europeiske fellesskaps institusjoner.
Oikeudellinen huomautus Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä heijasta Euroopan komission tai muiden Euroopan yhteisön toimielinten virallisia näkemyksiä.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på byråets vegne, er ansvarlig for eventuell bruk av informasjonen i denne rapporten.
Euroopan ympäristökeskus tai sen puolesta toimiva henkilö tai yritys ei ole vastuussa tämän asiakirjan sisältämien tietojen mahdollisesta käytöstä.
Opphavsrett© Det europeiske miljøbyrå, København, 2009Med mindre annet er angitt, er gjengivelse tillatt med kildeangivelse.
Tekijänoikeusilmoitus© EYK, Kööpenhamina, 2009Ellei toisin määrätä, tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Informasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på internett.
Tietoa Euroopan unionista on saatavissa kattavasti Internetistä.
Tilgang til informasjonen fås via Europa-serveren (www.europa.eu).
Siihen voi tutustua Europa‑palvelimen kautta (www.europa.eu).
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2009
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i henhold til høye miljøstandarder.
Ympäristönäkökohdat huomioon ottava tuotanto Tämän julkaisun painamisessa on noudatettu erittäin tiukkoja ympäristönormeja.
CyclusOffset — 250 g/m2.Begge papirkvalitetene er resirkulert papir og har oppnådd det nordiske miljømerket Svanen.
CyclusOffset — 250 gsm.Käytetyt paperilaadut ovat uusiopaperia, ja niille on myönnetty pohjoismainen Joutsenmerkki.
Kort om Det europeiske miljøbyrå miljø og ressurser.
Euroopan ympäristökeskus lyhyesti
Det europeiske miljøbyrå (EEA) og Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (Eionet) ble opprettet ved rådsforordning (EØF) nr. 1210/90 av 7. mai 1990 (som endret ved rådsforordning (EF) nr.
Euroopan ympäristökeskus (EYK) ja Euroopan ympäristön tieto‑ ja seurantaverkosto (Eionet) perustettiin 7. toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90.
933/1999 av 29. april 1999 og europaparlaments- og rådsforordning (EF) nr. 1641/2003 av 22. juli 2003). Beslutningen om at Miljøbyrået skulle ligge i København, ble truffet i 1993, og driften kom i gang i 1994.
Asetusta on sittemmin muutettu 29. huhtikuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 933/1999 ja 22. heinäkuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1641/2003.
Grunnforordningen fastsetter en rekke oppgaver (artikkel 2) og hovedvirksomhetsområder (artikkel 3) for byrået, som skal prioriteres i byråets flerårige og årlige arbeidsprogrammer.
Perustamisasetuksessa säädetään EYK:n tehtävistä (2 artikla) ja keskeisistä toiminta‑alueista (3 artikla). Niitä käsitellään keskuksen monivuotisissa ja vuotuisissa työohjelmissa.
Strategien for 2009–2013 er byråets fjerde flerårige arbeidsprogram.
EYK:n strategia 2009–2013 on keskuksen neljäs monivuotinen työohjelma.
Den ble vedtatt av styret etter den skriftlige framgangsmåten etter dets 52. møte 26. november 2008.
EYK:n johtokunta hyväksyi sen kirjallisessa menettelyssä 26. marraskuuta 2008 pitämänsä kokouksen jälkeen.
Det gjennomfører et bredt spekter av integrerte miljøvurderinger og tematiske vurderinger, herunder femårige miljøtilstands- og miljøutsiktsrapporter, tematiske og sektorvise vurderinger, analyser av effekten av politiske tiltak, framtidsstudier og konsekvensene av globaliseringen for Europas
EYK laatii kattavia yhdennettyjä sektori‑ ja teemakohtaisia ympäristöarviointeja. Näihin kuuluvat viisivuotinen ympäristön tilaa ja näkymiä koskeva raportti, teema‑ ja sektorikohtaiset arviot sekä poliittisten toimenpiteiden tehokkuuden analysointi, tulevaisuudentutkimus ja globalisaation vaikutukset Euroopan ympäristöön ja resursseihin.
Det europeiske miljøbyrås strategi for 2009–2013 — Flerårig arbeidsprogram
EYK:n strategia 2009–2013 — Monivuotinen työohjelma
Å bli anerkjent som verdens ledende organ for framskaffelse av aktuelle, relevante og tilgjengelige data, informasjon, kunnskap og vurderinger av miljøet i Europa.
Tulla tunnustetuksi maailman johtavana ajankohtaisia, asiaankuuluvia ja helposti saatavia tietoja, tietämystä ja arvioita Euroopan ympäristöstä tarjoavana elimenä.
Leder for Det europeiske miljøbyrås styre
EYK:n johtokunnan puheenjohtaja
Å gjennomføre integrerte miljøvurderinger og foregripe nye måter å betrakte ting på, særlig når det gjelder økosystemtjenester, miljøeffektivitet og ny teknologi, vil stå sentralt i utformingen av Europas miljøpolitikk.
Yhdennetyt ympäristöarvioinnit ja uudenlainen, ennakoiva ajattelu varsinkin ekosysteemipalvelujen, ekotehokkuuden ja uusien teknologioiden ja innovaatioiden alalla muokkaavat Euroopan ympäristöpolitiikkaa voimakkaasti lähivuosina.
En godt utformet miljøpolitikk er en samfunnsmessig og økonomisk forutsetning som vil være positiv både for samfunnet og økonomien.
Hyvin suunnitellut ympäristötoimet ovat välttämättömiä ja myönteisiä yhteiskuntamme ja taloutemme kannalta.
Det europeiske miljøbyrå vil fortsette sitt tette samarbeid med nabolandene, særlig på Vest-Balkan.
EYK toimii vastakin tiiviissä yhteistyössä naapurivaltioiden kanssa erityisesti Länsi‑Balkanin alueella.
Det er viktig at dette samarbeidet, som kom i gang tidlig, ikke bare styrker kvaliteten og dekningen på miljøinformasjonen, men også bidrar til å stabilisere miljøet i disse landene.
Sen lisäksi, että varhainen ja tiivis yhteistyö parantaa ympäristötietojen laatua ja kattavuutta, sillä on näissä maissa tärkeä merkitys ympäristön vakauttajana.
I en litt større sammenheng inneholdt Det europeiske miljøbyrås rapport ”Europe's environment — the fourth assessment” fra 2007, også kjent som Beograd-rapporten, politisk relevant, oppdatert og pålitelig informasjon om samspillet mellom miljø og samfunn i hele Europa, i 56 land.
Vuonna 2007 julkaistu Belgradin raporttina tunnettu EYK:n raportti Euroopan ympäristö — neljäs arviointi tarjoaa ympäristöpolitiikan kannalta merkityksellistä, ajankohtaista ja luotettavaa tietoa ympäristön ja yhteiskunnan välisestä vuorovaikutuksesta koko Euroopassa 56 valtion yhteistyön pohjalta.
Rapporten illustrerte også at om miljøpolitikken skal lykkes, må alle aktører på banen, både på globalt og regionalt plan.
Raportista käy ilmi, että ympäristöpolitiikan onnistunut toteuttaminen edellyttää sitoutumista kaikkien toimijoiden kanssa sekä globaalilla että alueellisella tasolla.
På vegne av styret vil jeg gjerne takke avtroppende styreleder Lars-Erik Liljelund for hans engasjement og innsats som leder for styret.
Haluan johtokunnan puolesta kiittää tehtävänsä nyt jättävää Lars‑Erik Liljelundia sitoutuneesta ja tehokkaasta työstä johtokunnan puheenjohtajana.
I løpet av de siste par årene har miljøpolitikken kommet høyere opp på den politiske dagsordenen, noe som er en anerkjennelse av Miljøbyråets arbeid og et bevis på at dets bidrag er mer relevant enn noen gang.
Ympäristöpolitiikan kysymyksistä on tullut viime vuosina entistä keskeisimpiä poliittisia tavoitteita. Tämä on vankka osoitus EYK:n työn vaikutuksesta ja sen entistä merkittävämmästä panoksesta.
Allmennheten, beslutningstakerne, det vitenskapelige samfunn og politikere drar alle nytte av arbeidet byrået gjør, og vil dra enda større nytte av det i framtiden, for klimaendringer, tap av biologisk mangfold, vann- og luftkvalitet er alle temaer som får temperaturen i debatten opp.
Kansalaiset, ympäristötoimista päättäjät, tiedeyhteisö ja poliitikot hyötyvät Euroopan ympäristökeskuksen työstä, ja tämä suuntaus vain vahvistuu tulevaisuudessa. Ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä ilman ja veden laatu herättävät vilkasta keskustelua.
Miljøbyrået står godt rustet til å videreutvikle sin rolle som leverandør av uavhengig, kvalitetssikret miljøinformasjon.
Ympäristökeskuksen edellytykset kehittää asemaansa riippumattoman ja varmistetun ympäristötiedon tarjoajana ovat hyvät.
Hvis vi nå vender blikket framover noen år, vil jeg gjerne sette fokus på noen punkter i byråets strategi.
Seuraavia viittä vuotta ajatellen haluaisin korostaa joitakin EYK:n strategisista kysymyksistä.
Etter min mening vil dette bare være mulig hvis Det europeiske miljøbyrå fortsetter å ha blikket rettet framover og i de kommende fem årene fortsetter å framskaffe informasjon som er aktuell, relevant og solid.
Uskon, että tämän kehityksen jatkuminen edellyttää tulevaisuuteen suuntautunutta Euroopan ympäristökeskusta, joka tarjoaa tulevan viisivuotiskauden aikana innovatiivista, ajankohtaista, merkittävää ja vankkaa tietoa.
Som de foregående bygger denne strategien opp under EUs miljøhandlingsprogrammer.
Uusi strategia tukee jatkossakin EU:n ympäristöalan toimintaohjelmien tavoitteita.
Klimaendringer, natur, biologisk mangfold, miljø og helse samt naturressurser og avfall vil fortsatt stå i sentrum for Miljøbyråets arbeid.
Näin ollen ilmastonmuutos, luonto ja biologinen monimuotoisuus, ympäristö ja terveys sekä luonnonvarat ja jäteasiat säilyvät EYK:n työn keskeisinä osa‑alueina.
Videreutvikling av Systemet for deling av miljøinformasjon (SEIS) inngår også i strategien for 2009–2013.
Uudessa strategiassa kehitetään edelleen myös yhteistä ympäristötietojärjestelmää (Shared Environmental Information System, SEIS).
De femårige miljøtilstandsrapportene og de felleseuropeiske vurderingene byrået utarbeider, har bidratt til å forme prioriteringene for forskningsrammeprogrammene.
Keskuksen tuottamat ympäristön tilaa käsittelevät viisivuotisraportit ja koko Euroopan laajuiset arvioinnit ovat auttaneet hahmottelemaan tutkimuksen puiteohjelmien prioriteetit.
Akkurat her ser jeg at Den vitenskapelige komité kan innta en mer aktiv rolle og bidra til å forme forskningsagendaen for de områdene komiteen dekker, men også forskningsagendaen knyttet til ny teknologi, som bio- og nanoteknologi.
Uskon tältä osin, että tieteellisen komitean rooli vahvistuu sen oman alaan kuuluvien tutkimuslinjausten ja esimerkiksi bio‑ ja nanoteknologian kaltaisten uusien teknisten aiheiden tutkimuslinjausten muotoilemisessa.
Ved å stille seg bak en mer helhetlig holdning til alt som har med miljø, økonomi, samfunn og teknologi å gjøre, vil Den vitenskapelige komité bidra til å bygge forbindelser og opprettholde en tettere dialog ikke bare med partnere innen akademia og forskning, men også med frivillige organisasjoner, industrien og borgerne.
Muodostamalla entistä kokonaisvaltaisemman lähestymistavan ympäristö‑, talous‑, sosiaali‑ ja teknologiakysymyksiin tieteellinen komitea luo omalta osaltaan yhteyksiä ja pitää yllä vuoropuhelua sekä akateemisen maailman ja tutkimuskumppaneiden että kansalaisjärjestöjen, elinkeinoelämän ja kansalaisten kanssa.
Miljøbyrået arbeider i et felt som utvikler seg i rasende fart.
Euroopan ympäristökeskuksen toimintaympäristö kehittyy nopeasti.
Det er derfor viktig å gripe de mulighetene som nye utviklinger byr på, som GMES og andre storskala overvåkingsinitiativer.
Siksi on tärkeää tarttua uuden kehityksen tarjoamiin mahdollisuuksiin, kuten ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) ja muihin suuren mittakaavan seuranta‑aloitteisiin.
Disse kommer nok til å medføre omfattende endringer i måten data, informasjon og indikatorer utarbeides på.
Ne todennäköisesti muuttavat perin pohjin tapaa, jolla tietoa, informaatiota ja indikaattoreita tarjotaan.
Helt siden Det europeiske miljøbyrå ble opprettet, har byrået vært bistått av en uavhengig vitenskapelig komité hvis medlemmer har særlige kvalifikasjoner på området miljøvern.
Euroopan ympäristökeskuksen tukena on sen perustamisesta lähtien toiminut riippumaton tieteellinen komitea.
Til sammen dekker de et bredt spekter av miljørelaterte kompetanseområder og sikrer en vitenskapelig forankring for byråets produkter. Byrået har en omfattende miljødagsorden og holder et våkent øye med nye trender.
Komitean jäsenistö koostuu merkittävistä ympäristötieteilijöistä, joiden osaaminen kattaa laajalti eri osa‑alueet ja muodostaa ympäristökeskuksen tuotteiden tieteellisen perustan.
Det spiller også en sentral rolle som bindeledd mellom drøftingene som finner sted på vitenskapelig og politisk plan.
Sen tärkeänä tehtävänä on myös varmistaa asianmukainen yhteys tieteellisellä ja poliittisella kentällä käytävien keskustelujen välillä.
I perioden 2009–2013 blir det spesielt viktig at byrået, med hjelp fra medlemmene i Den vitenskapelige komité, fortsetter å ligge i forkant av utviklingen når det gjelder forskningsplanleggingen og er framsynt og identifiserer forskningshull i miljøforskningen både på europeisk og nasjonalt plan, som vil kunne ha implikasjoner for utviklingen med hensyn til forskjellige miljøutfordringer Europa står overfor i dag.
On erityisen tärkeää, että myös vuosina 2009–2013 ympäristökeskus selvittää tieteellisen komitean jäsenten tukemana uusia esiin tulevia kysymyksiä tulevan tutkimussuunnittelua varten, tunnistaa tieteen puutteita ja ennakoi ympäristötutkimusta sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla, sillä nämä seikat voivat vaikuttaa myös niihin erilaisiin ympäristöhaasteisiin, joita Eurooppa nyt kohtaa.
Den vitenskapelige komité mener Miljøbyråets nye flerårige arbeidsprogram for perioden 2009–2013 er et uttømmende, velbalansert dokument.
Tieteellinen komitea ottaa myönteisesti vastaan EYK:n uuden monivuotisen työohjelman kaudelle 2009–2013.
Det dekker ikke bare naturlige, fysiske, biologiske, kjemiske og mekaniske aspekter, men tar også politiske implikasjoner, økonomiske drivkrefter og samfunnsmessige føringer i betraktning.
Tässä kattavassa ja tasapainoisessa asiakirjassa käsitellään luonnon, fysiikan, biologian, kemian ja teknologian alueiden ohella myös poliittisia vaikutuksia, taloudellisia tekijöitä ja sosiologisia rajoitteita.
Denne tverrfaglige tilnærmingen går inn i selve kjernen i programmet, gjennom et antall tverrgående temaer og integrerte miljøvurderinger som byrået skal iverksette.
Ohjelma perustuu keskeisesti monitieteelliseen lähestymistapaan, jonka mukaisesti kaudella käsitellään useita monialaisia teemoja ja EYK tekee yhdennettyjä ympäristöarvioita.
Administrerende direktør for Det europeiske miljøbyrå vokser.
Keskuksen johtaja kasvaa koko ajan taajamien laajenemisen myötä.
Det er nå mulig å få tilnærmet sanntids tilgang til ozondata via Miljøbyråets Ozone Web, og dette internettverktøyet introduseres nå for leger og sykehus som et varslingssystem for personer som er utsatt.
Otsonitietoja voi nyt tarkastella lähes reaaliaikaisesti EYK:n otsonisivustolla, jota esitellään parhaillaan lääkäreille ja sairaaloille, jotta nämä voivat kehittää varoitusjärjestelmiä riskiryhmiä varten.
Miljøbyrået vil legge ut luftkvalitetsdata på internett basert på målinger på bakken og jordobservasjoner fra GMES-programmet, og dette vil gi partnerne på helseområdet mulighet til å øke sin forståelse av utbredte miljørelaterte luftveislidelser.
EYK tarjoaa verkossa ilmanlaatutietoja, jotka perustuvat maan pinnalla sijaitseviin seuranta‑asemiin ja GMES‑ohjelman kaukokartoitushavaintoihin. Niiden ansiosta terveydenhuoltoalalla voidaan saada parempi käsitys ympäristölähtöisistä hengityselinsairauksista.
Nye måter å identifisere nye miljøproblemer på
Uusia keinoja tunnistaa kehittymässä olevia ympäristöongelmia
Den tar utgangspunkt i dagens og morgendagens informasjonsbehov, med vekt på en langt bredere utnyttelse av miljøinformasjonen som samles inn.
Strategia muotoutuu nykyisten ja tulevien tietotarpeiden pohjalta, ja yleisenä painotuksena siinä on kerättävien ympäristötietojen huomattavasti laajempi käyttö.
Vi strømlinjeformer vår virksomhet, skaper nye måter å jobbe på og utvikler nye metoder for å integrere miljøtenkning i økonomisk og sosial politikk.
Virtaviivaistamme toimintaamme, luomme uusia toimintatapoja ja kehitämme uusia menetelmiä tavoitteena sulauttaa ympäristöajattelu osaksi taloudellista ja yhteiskunnallista päätöksentekoa.
Nye måter å tolke miljøinformasjon på
Uusia tapoja ympäristötietojen tulkintaan
Det er av største betydning at vi kan foregripe hvilke typer informasjon beslutningstakere, industrien og borgerne trenger for å treffe sine beslutninger.
On erittäin tärkeää osata ennakoida, minkälaisia tietoja poliittiset päättäjät, elinkeinoelämä ja kansalaiset tarvitsevat tulevien päätöstensä pohjaksi.
Med vår publikasjon Signals, som nå har fått nytt format, ønsker vi å trekke lesernes oppmerksomhet mot problemstillinger som vi mener kommer til å veie tungt på dagsordenen i det kommende året.
Muodoltaan uudistunut julkaisumme Signals tuo valokeilaan kysymyksiä, joiden me uskomme vaikuttavan merkittävästi tulevien vuosien poliittiseen päätöksentekoon.
Typiske eksempler på temaer der Miljøbyrået har vært i forkant av utviklingen, er biodrivstoff fra matplanter, energisubsidier, verdsettingen av økosystemtjenester og elektromagnetisk stråling.
Yleistä kysyntää ennakoiden EYK on perehtynyt muun muassa maatalousperäisiin polttoaineisiin, energiatukiin, ekosysteemipalvelujen arviointiin ja sähkömagneettiseen säteilyyn.
Arbeidet vårt er basert på føre-var-prinsippet, evaluering av ”bevisbyrden”, beslutningstaking med varierende usikkerhetsgrad og bruk av beslutningsstøttemodeller og scenarier.
Toimintamme perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen, näytön arviointiin, päätöksentekoon eriasteisissa epävarmuustilanteissa ja päätöksenteon tukimallien ja skenaarioiden käyttöön.
I løpet av de kommende fem årene vil vi utarbeide en enkel matematisk analyse som vil gi oss grunnlag for å foregripe potensielle miljøvirkninger av dagens og morgendagens sosiale og økonomiske drivkrefter.
Seuraavien viiden vuoden aikana kehitämme yksinkertaisen laskentamallin, joka ennakoi nykyisten ja tulevien sosiaalisten ja taloudellisten tekijöiden mahdollisia ympäristövaikutuksia.
Nye måter å arbeide på
Uusia työtapoja
For at vi skal kunne sette pris på de godene naturen tilbyr, må vi finne en måte å betale det det koster å verne og bevare den.
Arvostaaksemme luonnon tarjoamia etuja on löydettävä tavat maksaa oikea hinta niiden suojelemisesta ja säilyttämisestä.
I Miljøbyrået vil vi bygge opp statistikk for økologiske tjenester og miljøverdier som skal brukes sammen med tradisjonell offisiell statistikk over økonomiske verdier.
Euroopan ympäristökeskuksessa kootaan virallisten tilastojen vastineeksi ekosysteemipalveluja ja ympäristövaroja koskevia tilastoja, jotta niitä voidaan verrata talouden perinteisiin varoihin.
Som et ledd i dette arbeidet skal vi kontrollere det metodologiske grunnlaget for en internasjonal avtale om miljøregnskap og utarbeide en vurdering av Europas økosystemer og tjenester — Eureca 2012.
Samalla vahvistamme menetelmälliset perusteet kansainväliselle sopimukselle ympäristötilinpidosta ja laadimme arvion Euroopan ekosysteemeistä ja palveluista (Eureca 2012).
I framtiden vil vi bli i stand til å vise hvordan næringsliv og myndigheter kan bruke økosystemtjenester for å omstrukturere den globale økonomien.
Tulevaisuudessa pystymme osoittamaan, miten yritykset ja valtiot voivat sisällyttää ekosysteemipalvelut toimintaansa maailmantalouden rakenteiden uudistamiseksi.
Nye måter å bruke miljøinformasjon på
Uusia tapoja käyttää ympäristötietoa
Folk trenger oppdatert informasjon om miljøet.
Ihmiset tarvitsevat ajantasaista tietoa omasta ympäristöstään.
For eksempel øker antallet mennesker som utsettes for høye ozonnivåer og svevestøv i takt med at byene
Esimerkiksi suurille otsoni‑ ja hiukkaspitoisuuksille altistuvien ihmisten määrä
Etter hvert som flere og flere mennesker blir klar over hvilken betydning miljøet spiller i livet deres, har det vært en eksplosiv vekst i etterspørselen etter pålitelig lokal informasjon.
Samalla kun yhä useammat kansalaiset ovat vakuuttuneet ympäristön merkityksestä heidän omalle elämälleen, luotettavan paikallisen tiedon kysyntä on kasvanut valtavasti.
Å kunne tilby denne informasjonen gjennom Det europeiske miljøbyrås nettverk, har vært en enestående, positiv opplevelse.
Tiedon tarjoaminen EYK:n verkostojen välityksellä on ollut ainutlaatuinen ja myönteinen kokemus.
Ved hjelp av den aller nyeste teknologien og programvaren har vi kunnet utnytte framskrittene vitenskapen har gjort innen overvåking og observasjon.
Alan uusimpien tekniikoiden ja ohjelmistojen ansiosta olemme voineet hyödyntää seurannan ja havainnoinnin uusimpia tieteellisiä saavutuksia.
I dag har vi forstått betydningen av observasjoner gjort av borgerne, særlig de som bor i fjerntliggende områder eller hvis liv eller yrke bringer dem i nærkontakt med naturen.
Olemme vastikään todenneet, että kansalaishavainnoijilla, erityisesti syrjäseuduilla asuvilla taikka elämäntapansa tai työnsä takia lähellä luontoa elävillä ihmisillä on tärkeää sanottavaa.
Hvis vi ser på for eksempel Arktis, vil urfolket ofte oppdage endringene fortere enn et prøvetakingsprogram, uansett hvor godt utformet det er.
Näiden tietolähteiden yhdistäminen viralliseen arviointi‑ ja analyysitietoon on vastaisuudessa hyvin tärkeää.
Å sammenstille disse beviskildene med formelle vurderings- og
EYK on laajentanut ja vahvistanut seurannan ja tiedonkeruun
analysekriterier vil bli meget viktig. Miljøbyrået har bygget opp og ut sine nettverk og kilder til observasjon og kunnskapsinnsamling gjennom sitt globale nettverk av miljøobservatører blant borgerne.
verkostojaan ja lähteitään maailmanlaajuisen kansalaisten ympäristönseurantajärjestelmän avulla.
I løpet av de neste fem årene vil Systemet for deling av miljøinformasjon (SEIS) gi oss mulighet til å øke antallet anvendelser og tilby et bredere spekter av globale til lokale miljøovervåkingstjenester.
Tulevien viiden vuoden aikana otamme käyttöön uuden apuvälineen, yhteisen ympäristötietojärjestelmän SEIS. Näin voimme tuottaa monenlaisia ympäristönseurantapalveluja mittakaavassa, joka vaihtelee maailmanlaajuisesta aivan paikalliseen.
Dette tar vi sikte på å klare i løpet av de neste fem årene, ved å:
Seuraavien viiden vuoden aikana aiomme päästä tähän tavoitteeseen
• fortsette vår støtte til gjennomføringen av europeisk miljølovgivning ved analyser og vurderinger av Europas miljø,
• tukemalla edelleen Euroopan ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa Euroopan ympäristöä analysoimalla ja arvioimalla
• sikre kontinuerlig tilgang til miljødata, miljøinformasjon og miljøtjenester av høy kvalitet,
• varmistamalla jatkuvan pääsyn laadukkaaseen ympäristöä koskevaan tietoon, informaatioon ja palveluihin
I dag er de fleste i Europa enige om at miljøet har stor betydning for deres livskvalitet, og at globale trender spiller en vesentlig rolle her.
Valtaosa eurooppalaisista on nykyään yhtä mieltä siitä, että ympäristö vaikuttaa merkittävästi elämänlaatuun ja että maailmanlaajuisilla trendeillä on tässä tärkeä osa.
De ønsker at også miljøet, ikke bare deres økonomiske og sosiale behov, skal tas hensyn til i alle beslutninger som gjelder transport, energi, boliger, landbruk, fiske, mat og helse.
Ihmiset haluavat, että ympäristö otetaan taloudellisten ja sosiaalisten tarpeiden tavoin huomioon tehtäessä päätöksiä liikenteestä, energiasta, asumisesta, maataloudesta, kalastuksesta, elintarvikkeista ja terveydestä.
Næringslivet satser også på mer innovasjon og miljøeffektivitet for å heve sine miljøstandarder og opprettholde konkurranseevnen.
Myös yritykset pyrkivät lisäämään innovointia ja ympäristötehokkuutta saavuttaakseen yhä tiukemmat ympäristövaatimukset ja säilyttääkseen taloudellisen kilpailukykynsä.
• produsere integrerte miljøvurderinger og framtidsstudier for Europa, med et stadig mer globalt perspektiv,
• tuottamalla yhdennettyjä ympäristöarvioita ja tulevaisuudentutkimuksia Euroopasta yhä kansainvälisemmässä ympäristössä
Europa har i løpet av de siste 30 årene kunnet notere seg for en viss framgang: Luftforurensningen er blitt kraftig redusert, produksjonen av ozonnedbrytende kjemikalier er kuttet med 95 %, det er inngått en traktat om reduksjon av utslippene av klimagasser
• reagoimalla kriittisiin ympäristöalan painopistealueisiin sitä mukaa kuin niitä otetaan poliittiseen käsittelyyn
• gripe fatt i kritiske miljøprioriteringer etter hvert som de kommer opp på den politiske dagsordenen, og innført en ny ordning for handel med CO
• tehostamalla viestintää ja tiedonvälitystä päätöksentekijöille ja kansalaisille multimediamuotoisen, helppotajuisen ja monikielisen tiedotuksen avulla.
• forbedre kommunikasjonen og informasjonsspredningen overfor beslutningstakere og borgere gjennom multimediebasert, brukervennlig og flerspråklig informasjon.
Kuluneiden 30 vuoden aikana päästöjen määrä ilmakehään on vähentynyt Euroopassa merkitsevästi, otsonikerrosta vahingoittavien kemikaalien tuotantoa on leikattu 95 prosenttia ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi on tehty yleissopimus ja perustettu innovatiivinen hiilidioksidipäästöjen kauppa‑ ja hyvitysjärjestelmä.
og klimakvoter, dyr og planter er vernet, kvaliteten på ferskvann og vannet i kystområder er forbedret, og man har universell tilgang til trygt drikkevann.
Eläin‑ ja kasvilajeja on suojeltu, makean veden ja rannikkoalueiden veden laatu on parantunut, ja kaikilla on mahdollisuus saada juomakelpoista vettä.
Mange av disse forbedringer er oppnådd takket være gjennomføringen av gjeldende fellesskapsrett på miljøområdet.
Monet näistä parannuksista ovat yhteisön ympäristösäännöstön täytäntöönpanon ansiota.
De har mange spørsmål om hva som skjer med miljøet og hvordan det vil berøre dem og framtidige generasjoner.
Kansalaiset pohtivat, mitä ympäristölle tapahtuu ja miten muutokset vaikuttavat heihin itseensä ja tuleviin sukupolviin.
Det europeiske miljøbyrås mål er å gi Europas beslutningstakere og borgere tilgang til aktuell, relevant informasjon og kunnskap slik at de har et solid grunnlag for utforming av miljøpolitikken, å bidra til å besvare spørsmålene de har om miljøet i det daglige, og sikre at miljøtenkning og miljøutdanning blir en integrerende del av enhver beslutningsprosess.
EYK:n päämääränä on tuoda Euroopan päätöksentekijöiden ja kansalaisten saataville ajankohtaista ja tarkoituksenmukaista tietoa, joka muodostaa vankan perustan ympäristöpolitiikalle, auttaa vastaamaan arkielämän ympäristökysymyksiin sekä varmistaa ympäristöajattelun ja ‑kasvatuksen sisällyttäminen päätöksentekoon.
Vår nye strategi er bygget opp rundt tre hovedvirksomhetsområder:
Uusi strategiamme perustuu kolmeen päätoimintaan:
• fortsette arbeidet for å dekke informasjonsbehovene som fastsatt i EUs og internasjonal miljølovgivning, og særlig det 6. handlingsprogrammet for miljø,
• tuetaan EU:n ja kansainvälisen ympäristölainsäädännön ja erityisesti kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman mukaisia tietotarpeita
Bevisstheten omkring miljøendringene og behovet for at det haster å iverksette politiske tiltak, har økt i de senere årene.
Tieto ympäristön muuttumisesta ja ripeiden poliittisten toimien välttämättömyydestä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina.
Dette har igjen ført til en eksplosiv vekst i miljøinitiativer og miljøinstitusjoner.
Se on puolestaan johtanut ympäristöaloitteiden ja ‑instituutioiden valtavaan kasvuun.
Med vår strategi tar vi sikte på å møte disse endringene ved å fokusere på å konsolidere og forbedre synkroniseringen, den romlige oppløsningen og kvaliteten på miljødatastrømmene, etablere nye datakilder der det er behov for det, og oppmuntre til økt integrasjon av kunnskap om forbindelsene mellom økosystemene og de største samfunnsøkonomiske arenaene og gjøre miljøutdanningen i Europa bedre og mer effektiv.
Strategiamme tarkoituksena on vastata näihin muutoksiin siten, että keskitymme vahvistamaan ja parantamaan ympäristötiedon ajoitusta, alueellista erottelutarkkuutta ja laatua, luomaan tarvittaessa uusia tietolähteitä, edistämään tiedon integrointia yhteyksistä ekosysteemien ja merkittävien sosiaalis‑taloudellisten kenttien välillä sekä parantamaan ympäristökasvatuksen laatua ja tehokkuutta Euroopassa.
• produsere mer aktuelle vurderinger av hvordan og hvorfor miljøet endrer seg, og hvorvidt miljøpolitikken, inklusive det 6. handlingsprogrammet for miljø, EUs strategi for bærekraftig utvikling og andre strategier på tilstøtende områder, har vært effektive,
• tarjotaan lisää ajankohtaisia arvioita siitä, miten ja miksi ympäristö muuttuu ja ovatko ympäristöpoliittiset toimet olleet tehokkaita: muun muassa kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma, EU:n kestävän kehityksen strategia ja muut asiaan liittyvillä aloilla toteutetut toimet
• styrke samordningen og spredningen av miljødata og miljøkunnskap i hele Europa.
• kohennetaan ympäristötiedon ja ‑tietämyksen koordinointia ja levittämistä kaikkialla Euroopassa.
Strategien for 2009–2013 er Miljøbyråets fjerde flerårige arbeidsprogram.
EYK:n strategia 2009–2013 on neljäs monivuotinen työohjelma.
Den bygger på resultatene fra strategien for 2004–2008, som tok utgangspunkt i prioriteringene i EUs 6. handlingsprogram for miljø og gjorde byrået til en av Europas viktigste leverandører av miljødata, miljøinformasjon og miljøkunnskap.
Se perustuu vuosille 2004–2008 laaditun edellisen strategian onnistuneeseen toteutumiseen.
• Informasjonstjenester og kommunikasjon.
• tietopalvelut ja viestintä.
Effektivitetsevalueringen av Miljøbyrået i 2008 fastslo at “byrået representerer ... den mest effektive måten å levere de produktene og tjenestene som interessentene krever. ... Det er vanskelig å se ... hvordan leveringen av upartisk og pålitelig informasjon kunne vært sikret gjennom noen av de andre mulige ordningene som europeiske organisasjoner har tilgjengelig”.
Vuonna 2008 laaditussa EYK:n tehokkuusarvioinnissa todettiin, että ympäristökeskuksen toiminta sidosryhmien tarvitsemien tuotteiden ja palvelujen toimittajana on erittäin tehokasta ja että on vaikea kuvitella, miten puolueettomia ja luotettavia tietoja voitaisiin tarjota millään muulla eurooppalaisten organisaatioiden käytettävissä olevalla mekanismilla.
Ytterligere to strategiske områder omfatter drift, administrasjon og styring av Det europeiske miljøbyrå.
Lisäksi EYK:n toimintoja käsitellään kahdella strategisella osa‑alueella, jotka ovat hallinto ja hallintotapa.
Denne evalueringen innbefattet også en rekke anbefalinger med hensyn til fastsettelse og formidling av prioriteringer.
Vuoden 2008 arviointiin sisältyi myös painopistealueisiin ja tiedonlevitykseen liittyviä suosituksia.
Det er disse anbefalingene som er fulgt når Miljøbyråets prioriteringer for framtiden og innrettingen av ressursene er fastsatt.
Ne on otettu huomioon määriteltäessä tulevia ensisijaisia tavoitteita ja hahmoteltaessa ympäristökeskuksen resursseja.
Vår hovedmålsetting for 2009–2013
Päätavoitteemme 2009–2013
Våre strategiske målsettinger er å:
Strategisena tavoitteenamme on
• spille en nøkkelrolle i utviklingen og gjennomføringen av europeisk miljøpolitikk og politikken på andre relevante områder, særlig Europakommisjonens miljøhandlingsprogram,
• toimia keskeisenä vaikuttajana Euroopan ympäristöpolitiikan ja muiden alojen toimien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, erityisesti Euroopan komission ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa
• overvåke effektene av miljøpolitikken i EU og Miljøbyråets medlemsland, i søkerlandene og potensielle søkerland,
EYK:n päätavoitteena on tuottaa EU:n, koko Euroopan ja yksittäisiä alueita kattavia yhdennettyjä ympäristötieto‑ ja ympäristöindikaattorien sarjoja, arviointeja ja temaattisia analyyseja vankaksi pohjaksi EU:n ja jäsenvaltioiden ympäristöpoliittisille päätöksille ja yhteistyölle ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa.
Det europeiske miljøbyrås hovedmålsetting vil være å produsere integrerte sett av miljødata og miljøindikatorer, evalueringer og tematiske analyser på europeisk, felleseuropeisk og regionalt plan for å framskaffe et solid beslutningsgrunnlag for utforming av miljøpolitikk i EU og medlemsstatene og for samarbeidet med søkerlandene, potensielle søkerland og land som omfattes av den europeiske naboskapspolitikken.
• seurata EU:n ja EYK:n jäsenvaltioiden sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden ympäristöpolitiikan tehokkuutta
• støtte overvåkingen av EUs strategi for bærekraftig utvikling (gjennom bistand i forbindelse med indikatorene for bærekraftig utvikling) ved å fokusere på viktige miljørelaterte problemstillinger,
• tukea EU:n kestävän kehityksen strategian seurantaa (tarjoamalla apua kestävän kehityksen indikaattoreita varten) keskittyen keskeisiin ympäristölähtöisiin kysymyksiin
Vi vil videreføre vårt nære samarbeid med Eionet, samarbeidsland og en lang rekke partnerinstitusjoner, herunder Europakommisjonen, departementer og statlige organer, internasjonale konvensjoner og FNs særorganisasjoner, vitenskapelige og tekniske miljøer og forskningsmiljøer, privat sektor og sivilsamfunnet, for å kvalitetssikre relevansen og kvaliteten på dataene, analysene og informasjonen vi leverer.
Teemme jatkossakin tiivistä yhteistyötä Eionetin, yhteistyömaiden ja monenlaisten kumppani‑instituutioiden kanssa, joita ovat esimerkiksi Euroopan komissio, ministeriöt ja valtioiden virastot, kansainväliset sopimukset ja YK:n elimet, tiede‑, tekniikka‑ ja tutkimusyhteisöt sekä yksityissektori ja kansalaisyhteiskunta. Näin varmistamme, että tuottamamme tiedot ja analyysit ovat tärkeitä ja laadukkaita.
• gjennomføre integrerte miljøvurderinger og analyser av det 6. handlingsprogrammet for miljø og EUs strategi for bærekraftig utvikling, miljøtemaer, framtidsstudier og tidlig varsling knyttet til endringer i samfunnsmessige og økonomiske strukturer,
• tehdä yhdennettyjä ympäristöarviointeja ja analyyseja kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ja EU:n kestävän kehityksen strategiassa, käsitellä ympäristöaiheita sekä tulevaisuus‑ ja varhaisvaroitustutkimuksia, jotka liittyvät yhteiskunnallisissa ja taloudellisissa rakenteissa tapahtuviin muutoksiin
• sikre tilgang til mer regelmessig oppdatert informasjon og om mulig data i tilnærmet sanntid for å øke miljøinformasjonens aktualitet gjennom Systemet for deling av miljøinformasjon og miljødatasentrene,
• tarjota pääsy entistä säännöllisemmin päivitettäviin tietoihin ja mahdollisuuksien mukaan lähes reaaliaikaisiin tietoihin ympäristötiedon ajantasaisuuden kohentamiseksi yhteisen ympäristötietojärjestelmän ja ympäristötietokeskusten kautta
• foregripe nye ideer og tankesett, særlig i tilknytning til økosystemtjenester, ressursbruk og ny teknologi og innovasjon og atferdsendringer,
• ennakoida uusia ideoita ja ajatuksia, varsinkin ekosysteemipalvelujen, resurssien käytön ja kehittyvien teknologioiden ja innovaatioiden sekä käyttäytymismuutosten alalla
• utvikle nye nettbaserte tjenester med sikte på å dekke miljøutdanningsbehov,
• kehittää uusia verkkopohjaisia palveluja ympäristökasvatuksen tarpeisiin
• bidra til å sikre, gjennom effektive kommunikasjons- og informasjonstjenester, at miljøtenkning blir en integrerende del av beslutningsprosessene og europeiske borgeres dagligliv.
• auttaa varmistamaan tehokkaan viestinnän ja tietopalvelujen avulla, että ympäristöajattelu sisällytetään päätöksentekoon ja Euroopan kansalaisten jokapäiväiseen elämään.
Våre nøkkeltiltak for 2009–2013
Päätoimemme vuosina 2009–2013
• etablere en kartleggingstjeneste for sårbarhet og tilpasning og informasjon med sikte på katastrofehåndtering og forebygging for Europa, • støtte vurderinger og andre relevante aktiviteter i middelhavsregionen under det spanske og det belgiske formannskapet.I 2011 vil vi … • støtte miljørapporteringen innenfor den europeiske naboskapspolitikken, • ferdigstille en vurdering av prisen for ikke å handle, når det gjelder skade på økosystemer og menneskers velferd.I 2012 vil vi … • produsere en vurdering av Europas økosystemtjenester — Eureca 2012, • støtte den EU-omfattende gjennomgangen av status for vann og grunnvannsmiljøer via WISE.I 2013 vil vi … • støtte gjennomgangen av miljøresultatene av det 6. handlingsprogrammet for miljø og EUs strategi for bærekraftig utvikling.
Koko viisivuotiskaudella… • ylläpidämme ja laajennamme EYK:n ympäristötietovirtoja ja tietopalveluja Reportnet‑infrastruktuurin ja EYK:n viiden ympäristötiedon keskuksen avulla • teemme Eurostatin, YTK:n ja ympäristöasioiden pääosaston kanssa yhteistyötä, jossa keskitytään indikaattoreihin, virtaviivaistamiseen ja tietojen ajantasaisuuteen neljän ryhmän (EU:n ympäristöpääosasto, EYK, Eurostat, YTK) sopimuksen puitteissa • pyrimme yhteistyössä tutkimuksen pääosaston ja EU:n rahoittamien tutkimushankkeiden kanssa hyödyntämään tulokset entistä tehokkaammin • käynnistämme temaattisia arviointeja, varhaisvaroitustutkimuksia, strategisia tulevaisuusselvityksiä ja tietojen arviointeja, jotka liittyvät kehittyvien monimutkaisten, vakavien ympäristöhaasteiden edellyttämiin toimenpiteisiin • tuemme Eurostatin kestävän kehityksen indikaattoreihin liittyvää työtä • seuraamme, miten poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa edistytään, ympäristöpolitiikan ja siihen liittyvien politiikan alojen vaikuttavuutta sekä vastetta osoittavia indikaattoreita • teemme säännöllisiä EYK:n tehokkuusarvioita • laajennamme EYK:n viestintää kansalaisille, päätöksentekijöille ja asiantuntijoille sellaisen multimediamuotoisen, helppotajuisen ja monikielisen tiedotuksen avulla, jossa keskitytään erityisesti ilmastonmuutokseen, biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja talouden ekologisen kestävyyden parantamiseen.
I løpet av alle disse fem årene vil vi … • opprettholde og utvide produksjonen av miljødata og informasjonstjenestene i Det europeiske miljøbyrå gjennom Reportnet og Miljøbyråets fem miljødatasentre, • samarbeide med Eurostat, Det felles forskningssenter og Generaldirektoratet for miljø, innenfor den såkalte firergruppen, og fokusere på indikatorer, strømlinjeforming og oppdaterte data, • samarbeide med Generaldirektoratet for forskning og EU-finansierte forskningsprosjekter med sikte på bedre utnyttelse av produkter og resultater, • iverksette tematiske vurderinger, studier relatert til tidlig varsling, strategiske framtidsanalyser og informasjonsvurderinger for policy-behov i forbindelse med en rekke sammensatte, alvorlige miljøutfordringer som er i ferd med å utvikle seg, • støtte Eurostats arbeid på indikatorer for bærekraftig utvikling, • overvåke framdriften mot de miljøpolitiske målene, effekten av miljøpolitikken og relaterte politikker og indikatorer som måler effekten av politiske tiltak, • iverksette regelmessige effektivitetsevalueringer av Det europeiske miljøbyrå, • styrke Det europeiske miljøbyrås kommunikasjonsinnsats overfor allmennheten, beslutningstakere og eksperter ved multimediebasert, brukervennlig, flerspråklig informasjon, særlig på områdene klimaendringer, biologisk mangfold, økosystemer og en grønnere økonomi.
Vuonna 2010… • laadimme Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä koskevan EYK:n toistuvan yhdennetyn ympäristöarvion, jossa keskitytään politiikan toiminnallisiin ja strategisiin painopistealueisiin myös ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden osalta (kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma ja EU:n kestävän kehityksen strategia), sekä ympäristötoimien tulostaulun • teemme selvityksen siitä, miten EU voi toteuttaa sopimuksensa vähähiilisen ja vihreän talouden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä • tarjoamme yhdessä YTK:n kanssa jatkuvia selvityksiä maailmanlaajuisen ympäristön kriittisistä käännekohdista • perustamme haavoittuvuutta ja sopeutumista valottavan kartoitus‑ ja tietopalvelun Euroopan suurkatastrofien hallintaa ja ehkäisyä varten
Nettverk og styring
Verkosto ja hallintotapa