pere/sami_parallel huggingface dataset:
De fleste av oss har vanskelig for å skjønne hvorfor og hvordan noen kan bestemme seg for å begynne med slik farlig atferd.
Useimpien ihmisten on vaikeaa käsittää, miksi ja miten jotkut päättävät omaksua näin vaarallisia käyttäytymismuotoja.
Men vi må forstå problemet og svare med effektive opplærings- og forebyggingstiltak.'
Ilmiö on kuitenkin ymmärrettävissä, ja siihen on vastattava tehokkaalla koulutuksella ja ehkäisevällä työllä."
Fokus på narkotika er en serie policy-orienteringer som utgis av det Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk (EONN), Lissabon.
Teemana huumeet on tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS), Lissabon.
Orienteringene utkommer seks ganger i året på Den europeiske unions 11 offisielle språk samt norsk. Originalspråk: engelsk.
Tilannekatsaukset julkaistaan kuusi kertaa vuodessa EU:n 11 virallisella kielellä ja norjaksi.
De kan også lastes ned fra EONNs nettsted (http//www.emcdda.org). Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
Ne voidaan myös ladata EHNVS:n verkkosivustosta osoitteesta (http://www.emcdda.org).
For gratis abonnement vennligst bruk e-post (info@emcdda.org).
Tilaukset (maksuttomat) voidaan lähettää sähköpostitse osoitteeseen (info@emcdda.org).
Du kan også registrere deg på EONNs hjemmeside om du ønsker oppdateringer om nye produkter.
MIKE TRACE EHNVS:N HALLINTONEUVOSTON PUHEENJOHTAJA
Mange overdoser kunne vært unngått ved tiltak som tar hensyn til sprøytebrukernes egen risikovurdering og hvordan de lever med denne risikoen.
Monia riskejä voitaisiin välttää ottamalla tarkemmin huomioon pistämällä huumeita käyttävien omat riskejä koskevat havainnot ja heidän tapansa elää niiden kanssa.
OFFISIELL UTGIVER: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner © Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk, 2002 ADMINISTRERENDE DIREKTØR: Georges Estievenart REDAKTØRER: Kathy Robertson, John Wright FORFATTER: Richard Hartnoll BIDRAGSYTERE: Dagmar Hedrich, Linda Montanari, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAFISK UTFORMING: Dutton Merrifield, UK Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto © Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2002 JOHTAJA: Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Kathy Robertson, John Wright TEKIJÄ: Richard Hartnoll AVUSTAJAT: Dagmar Hedrich, Linda Montanan, Deborah Olszewski, Julian Vicente, Lucas Wiessing GRAAFINEN SUUNNITTELU: Dutton Merrifield, Yhdistynyt kuningaskunta Printed in Italy
Narkotikaforebyggende arbeid i skolen i EU
Ehkäisevä huumetyö EU-maiden kouluissa
Informasjons- og rapporteringssystemene er av avgjørende betydning
Tieto- ja raportointijärjestelmät keskeisiä ole arvioitu.
Derfor er det vanskelig på europeisk nivå å få et tilstrekkelig stort materiale å trekke direkte lærdom fra.
Tästä syystä on vaikea saada riittävästi tietoa alan kokemuksista Euroopassa.
EONN har utgitt en vitenskapelig monografi og retningslinjer for evaluering av narkotikaforebyggende tiltak [2] for å styrke det forebyggende arbeidet.
EHNVS on ehkäisevää työtä tukeakseen julkaissut tieteellisen monografian ja ohjeet ehkäisevän huumetyön arvioinnista [2].
Rådet for Den europeiske union har anmodet medlemslandene (5099/1/02 Cordrouge 4 Rev. 1) om "å innlemme helsefremmende/narkotikaforebyggende programmer i alle skoler (...)" og "å fremme utviklingen av slike programmer og om nødvendig tilpasse offentlige ressurser og berørte organisatoriske strukturer for å sikre at dette målet nås til fulle".
Europan unionin neuvosto pyytää jäsenvaltioita (5099/1/02 Cordrogue 4 REV 1) "sisällyttämään kouluopetukseen terveyden edistämis- ja huumeiden ehkäisyohjelmat kaikissa kouluissa —"ja "edistämään näiden ohjelmien kehittämistä ja tarpeen vaatiessa muokkaamaan viranomaisten resursseja ja toimintajärjestelmiä, jotta edellä mainittu tavoite voidaan täysin saavuttaa".
innhold og dekningsgrad.
antaa palautetta ehkäisevän huumetyön toteuttamisesta, sisällöistä ja kattavuudesta.
Men bare noen få land har kartleggingssystemer som gir beslutningstakerne informasjon om innholdet i og utbredelsen av de forebyggende tiltakene i skolen.
EHNVS on siksi laatinut jäsenvaltioiden kanssa yhteiset ohjeistot ehkäisevän työn aikaisempaa parempaa seurantaa varten.
Derfor har EONN i samarbeid med medlemslandene utarbeidet felles retningslinjer for å kunne kartlegge de forebyggende aktivitetene på en bedre måte.
Tiedot ehkäisevän työn välittömistä kustannuksista ovat saatavissa ainoastaan tietyistä maista (ks.
Informasjon om direkte kostnader ved det forebyggende arbeidet finnes bare for enkelte av landene (se tabeller i EONNs årsrapport på internett) [1].
EHNVS:n vuosiraportin online-taulukot) [1].
Denne policy-orienteringen fokuserer på forebygging i skolen, men en helhetlig narkotikaforebyggende politikk kan ikke baseres kun på primærforebygging.
Tässä tilannekatsauksessa keskitytään kouluissa tapahtuvaan ehkäisevään huumetyöhön, mutta laajasti ymmärretty ehkäisevä huumetyö ei voi rajoittua yksinomaan kouluissa toteutettavaan ennaltaehkäisevään työhön.
At mange elever skulker eller dropper ut av skolen, er sammen med konsekvensene av sosial eksklusjon, med på å begrense virkningen av forebyggende tiltak innenfor utdanningsinstitusjoner.
Pinnareiden ja koulutusjärjestelmästä pudonneiden suuri määrä sekä sosiaalisen syrjäytymisen seuraukset vähentävät kouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön vaikutusta.
Bare noen få medlemsland er i stand til å stadfeste at de forebyggende tiltakene er gjenstand for en grundig og omfattende utvelgelse, gjennomføring og kvalitetssikring.
Siksi vain harvat jäsenvaltiot voivat taata, että niiden ehkäisevän työn toimet on valittu, toteutettu ja valvottu huolellisesti ja laaja-alaisesti.
Derfor blir et av de viktigste målene å holde ungdommene innenfor skolevesenet - kombinert med konkrete tiltak og oppsøkende virksomhet overfor høyrisikogrupper.
Useimpia jäsenvaltioiden kouluissa toteutettavia ehkäisevän työn ohjelmia ei
Første skritt for å få på plass en effektiv narkotikaforebyggende politikk er å utforme en offisiell narkotikastrategi med konkrete målsettinger som innbefatter forebyggende arbeid i skolen.
Ensimmäinen askel järkiperäisessä ehkäisevässä huumetyössä on laatia virallinen huumestrategia, johon sisältyvät täsmälliset tavoitteet ja johon sisältyy myös ehkäisevä huumetyö kouluissa.
Neste skritt blir å fastsette (helst kvantifiserbare) mål for forebyggingspolitikken og kanalisere midler øremerket for forebyggende arbeid gjennom ansvarlige institusjoner som samarbeider tett.
Seuraavaksi tulee määritellä - mielellään määrällisesti mitattavassa muodossa -ehkäisevän huumetyön tavoitteet sekä ohjata määrärahat tähän työhön kiinteästi yhdessä toimivien vastuullisten tahojen avulla.
Bare noen få medlemsland har fått disse ordningene helt og fullt på plass.
Nämä mekanismit toimivat hyvin vain harvoissa jäsenvaltioissa.
Hvordan forebyggingstiltak formidles, er en indikator på statens rolle i kartleggingen, kvalitetskontrollen og evalueringen av dette arbeidet i skolen.
Se, miten hyvin ehkäisevä työ on järjestetty, toimii osoittimena valtion vaikutuksesta kouluissa tehtävään ehkäisevään työhön, sen seurantaan, laadunvalvontaan ja arviointiin.
Organiseringen er svært varierende fra et medlemsland til et annet.
Mallit ovat kuitenkin hyvin erilaisia eri EU:n maissa.
De f J n i S J On ü Mesteparten av det primære narkotikaforebyggende arbeidet har som mål å unngå eller utsette bruken av narkotika eller narkotikaavhengighet, og skolen har tradisjonelt vært den arenaen der dette arbeidet har funnet sted.
Määritelmä: Ennalta ehkäisevässä huumetyössä pyritään ensisijaisesti välttämään tai siirtämään myöhemmäksi huumeiden käyttöä ja ongelmakäyttöä. Tässä koulu on perinteinen työkenttä.
Det er viktig å skille mellom formelle programmer som gjennomføres i klasserommet og integrering av mer generelle forebyggende aktiviteter i skolehverdagen.
On tehtävä ero virallisiin opetusohjelmiin kuuluvan ehkäisevän työn ja päivittäiseen koulutyöhön kuuluvien ehkäisevien toimien välillä.
Forebyggingen i skolen bør ikke fokusere på narkotika alene, men også omfatte personlige og sosiale ferdigheter, gjerne ved at familien trekkes inn.
Koulun ehkäisevässä työssä ei pitäisi keskittyä yksinomaan huumeisiin, vaan mukaan pitäisi sisällyttää myös henkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen opettaminen - usein yhteistyössä koko perheen kanssa.
Informasjons- og rapporteringssystemer er helt avgjørende for å sikre at politikerne får tilbakemelding om kvaliteten på gjennomføringen av forebyggingspolitikken, dvs. informasjon om tiltakenes
Tieto- ja raportointijärjestelmät ovat puolestaan keskeisiä, jotta voidaan varmistaa, että päätöksentekijöille voidaan
Ikke alle medlemsland nevner forebyggende skoleprogrammer uttrykkelig i sine nasjonale strategidokumenter eller i sine handlingsplaner.
Kaikki jäsenvaltiot eivät mainitse koulujen ehkäisevän työn ohjelmia kansallisissa strategioissaan tai toimintaohjelmissaan.
Nøkkelen til suksess omfatter interaktiv undervisning, gruppediskusjoner blant jevnaldrende, tilegnelse av sosiale ferdigheter osv. og ikke bare belærende undervisning.
Menestystekijöihin ei kuulu pelkkä luento-opetus, vaan esimerkiksi vuorovaikutteinen opetus, keskustelut vertaisryhmissä sekä sosiaalisten taitojen hankkiminen.
Uegnede tilnærmingsmåter kan forverre situasjonen.
Epätarkoituksenmukaiset lähestymistavat voivat pahentaa tilannetta.
Kvaliteten på innholdet i det narkotikaforebyggende arbeidet på skoler i EU kan nå vurderes mer effektivt.
Ehkäisevän huumetyön laatua ja sisältöä voidaan nyt arvioida tehokkaammin EU:n alueen kouluissa.
Mange av medlemslandene har ingen kvantitativ informasjon om dekningsgraden av tiltakene som er skissert i de nasjonale strategiene.
Monissa jäsenvaltiossa ei ole lainkaan määrällistä tietoa niiden kansallisissa strategioissa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamisen laajuudesta.
"Det er viktig å ha nasjonale programmer for narkotikaforebyggende arbeid i skolen.
"Kansalliset ehkäisevän huumetyön ohjelmat kouluissa ovat tärkeitä, ja niissä tulee keskittyä kehittämään henkilökohtaisia ja sosiaalisia taitoja ristiriitojen ja vertaispaineiden käsittelemiseksi sekä kriittisten asenteiden edistämiseksi.
Programmene må fokusere på å utvikle personlige og sosiale ferdigheter for å kunne takle konflikter og gruppepress og fremme kritiske holdninger.
Tämän strategian tueksi on tärkeää opettaa nuoria ja heidän vanhempiaan ymmärtämään huumeiden väärinkäytön luonnetta ja vaaroja."
Beslutningstakere kan støtte seg på positive holdninger i opinionen for å heve kvaliteten på forebyggende tiltak og evalueringen av disse, ved å insistere på at det skal legges standarder, kvalitetskriterier og evalueringskrav til grunn, slik det gjøres for andre sosiale tiltak.
Päätöksentekijät voivat saada yleisen mielipiteen tuen ehkäisevän työn ja sen arvioinnin laadun parantamiselle pitämällä kiinni standardeista, laatukriteereistä ja arviointivaatimuksista, aivan kuten tehdään toteutettaessa muita yhteiskunnallisia toimia.
Narkotikaforebyggende arbeid i skolen - en oversikt
Ehkäisevä huumetyö kouluissa - katsaus huumeiden käyttöä koskevien väärinkäsitysten korjaaminen.
Det er bred enighet blant ekspertene om at skremselspropaganda bare er effektivt under svært spesielle omstendigheter.
Asiantuntijat ovat laajalti yhtä mieltä siitä, että " pelotteluviestit" auttavat vain harvoissa tilanteissa.
Forebyggende tiltak som ikke tar sosial påvirkning eller gruppepress i betraktning, ikke omfatter samspill ungdommene imellom, mangler struktur og stort sett er basert på fordomsfulle oppfatninger om narkotika, vil sannsynligvis mislykkes [3],
Jos ehkäisevässä työssä ei oteta huomioon ympäristön ja vertaisryhmän vaikutusta, jos toimet eivät ole vuorovaikutteisia ja rakenteeltaan yhtenäisiä ja jos ne perustuvat yksioikoisesti huumeet tuomitseviin väitteisiin, ne todennäköisesti epäonnistuvat [3],
Forskning har vist at også andre momenter har betydning for om de forebyggende programmene skal være effektive [4]: interaktiv læring som f.eks. diskusjoner blant jevnaldrede i stedet for utelukkende pedagogisk undervisning, sosial kompetanse og mot til å kunne si nei til narkotika samt aktiv involvering av familien for å få i gang diskusjoner også i hjemmene.
Tutkimuksissa on osoitettu muita tekijöitä, jotka ovat tärkeitä ehkäisevän työn ohjelmien tehokkaassa toteutuksessa [4]. Niitä ovat vuorovaikutteinen opetus, kuten keskustelut vertaisryhmässä mieluummin kuin pelkästään luento-opetus, sosiaaliset kyvyt ja taidot vastustaa huumeita sekä koko perheen mukaan ottaminen, jotta keskustelu voitaisiin laajentaa myös koteihin.
Programmer med høy intensitet i små grupper gir bedre resultater. Alle programmer som lykkes, omhandler både lovlige og ulovlige rusmidler [6],
Tiiviit ohjelmat, joissa toimitaan pienissä ryhmissä, antavat parempia tuloksia.
Ingen felles tilnærming i EU til innholdet
Strategioita pannaan toimeen hyvin eri tavoin eri maissa.
Men det er stor variasjon landene imellom når narkotikastrategiene skal omsettes i praksis.
Jotkin EU:n maat ovat jo laatineet koulutusohjelmia ehkäisevästä työstä vastaaville ammattilaisille ja kehitelleet ehkäisevälle työlle ammattiprofiileja (ks. EHNVS:n vuosiraportin online-taulukot).
I de fleste medlemslandene er organiseringen av det forebyggende arbeidet ustrukturert, og arbeidet utføres av lokale eller regionale Institusjoner som fungerer mer eller mindre selvstendig (se kart over forebyggende arbeid).
On yleisesti hyväksytty kanta, että ehkäisevän työn tekijöiden ei tulisi olla huumehoitotyötä tekeviä henkilöitä.
Noen få land i EU har allerede etablert opplæringsprogrammer for fagfolk innen forebyggende virksomhet og faglige retningslinjer for det forebyggende arbeidet (se tabeller i EONNs årsrapport på Internett) [1].
EHNVS pystyy seuraamaan myös kouluissa tehtävän ehkäisevän huumetyön sisältöä huumausaineiden kysynnän vähentämistä koskevan tiedonvaihdon tietokannan (EDDRA) välityksellä (1).
En nyere analyse viser at utvikling av sosiale ferdigheter og tilnærminger rettet mot grupper av jevnaldrende, som nå betraktes som de mest effektive, er de modellene som oftest legges til grunn i disse programmene.
Viimeaikaisten analyysien mukaan useimmiten käytetään tehokkaimmiksi osoittautuneita, elämäntaitojen opetteluun ja vertaisryhmätoimintaan perustuvia lähestymistapoja, mutta vain puolessa EU:n jäsenmaista.
Hvordan de narkotikaforebyggende strategiene omsettes fra teori til praksis er imidlertid ikke på noen måte forbundet med styresettet. (Reks. har et desentralisert land som Spania et samordnet og kontrollert system for sin forebyggende virksomhet gjennom en rekke nasjonale skoleprogrammer.)
Ehkäisevän työn strategioiden vienti poliittiselta tasolta käytäntöön ei riipu hallintojärjestelmästä: esimerkiksi Espanjan kaltaisessa, hallinnollisesti hajautetussa valtiossa on useiden kansallisten kouluohjelmien muodostama koordinoitu ja valvottu järjestelmä.
I de fleste andre land har staten ikke noen tilsvarende vesentlig rolle i kvalitetssikringen, kartleggingen og iverksettelsen av det narkotika forebyggende arbeidet I skolene.
Useimmissa muissa EU:n maissa valtion rooli ei ole yhtä tärkeä kouluissa tehtävän ehkäisevän työn laadunvalvonnassa, seurannassa ja toimeenpanossa.
Det forebyggende arbeidet kan virke mot sin hensikt dersom det ikke gjøres rett [7].
Ehkäisevän työn toimet voivat kääntyä tavoitteitaan vastaan, jos ne tehdään huonosti [7].
Kortsiktige eller sporadiske tiltak - som f.eks. enkeltforelesninger holdt av spesialister eller politiet eller 'Nei til narkotika'-dager - har vist seg å være ineffektive og kan til og med stimulere ungdommens nysgjerrighet på narkotika.
Kertaluontoiset tai ajoittaiset toimet - kuten asiantuntijoiden tai poliisin pitämät luennot tai "sano ei huumeille -päivät" - ovat osoittautuneet tehottomiksi ja voivat jopa herättää nuorten mielenkiintoa huumeisiin.
Når ungdommer gjennom egne eller bekjentes erfaringer skjønner at de er blitt
Kun nuoret joko omasta kokemuksestaan tai tuttaviltaan saavat tietää, että heitä on johdettu
Former for organisering av det forebyggende arbeidet i skolen
Kouluissa järjestettävän ehkäisevän työn muodot
"Den brede erfaringen fra narkotikaforebyggende arbeid tilsier helt klart at forebyggende programmer i klasserommene virkelig er effektive når det gjelder å redusere antallet som begynner å bruke narkotika, eventuelt utsette tidspunktet for når narkotika prøves for første gang [3].
"Runsaat kokemukset ehkäisevästä huumetyöstä osoittavat selvästi, että koulujen käyttämät ohjelmat ovat tehokkaita vähennettäessä tai viivästettäessä huumeiden käytön aloittamista [3].
Men hvor vellykket arbeidet blir, avhenger i høy grad av hvilke tiltak som implementeres og om de har et klart mål og er tilstrekkelig strukturert, evidensbasert og evaluert. "
Mutta menestys riippuu hyvin paljon valituista toimenpiteistä ja siitä, onko niillä selvä tavoite ja ovatko menetelmät riittävän pitkälle jäsenneltyjä, näyttöön perustuvia ja arvioinnin läpikäyneitä. "
Læreplanbasert forebygging
Koulukohtaiset menettelyt
Skolepolitiske retningslinjer
EHNVS:N JOHTAJA
Nøkkelen til suksess pluss en fleksibel integrering av forebyggende arbeid i narkotikarelaterte emner i ulike undervisningsplanen undervisningsfag
Kouluissa toteutettavien menestyksekkäiden ohjelmien näyttöön perustuvat edellytykset ovat
Utforming av f.eks. regler og normer ang. narkotikabruk på skolene.
Sääntöjen ja normien laatiminen huumeiden käytöstä kouluissa.
Kan fastsette forebyggende aktiviteter
Ehkäisevän työn toimet on voitu määritellä tarkoin.
Narkotikaforebyggende programmer i skolen som har vist seg å være vellykkede, har inneholdt følgende elementer:
• henkilökohtaiset taidot -päätöksentekokyky, selviytymisvalmiudet ja tavoitteenasettelutaito
Muligheter for å kvalitetssikre og evaluere tiltakenes innhold og gjennomføring
Mahdollisuudet laadunvalvontaan sekä sisällön ja toteuttamisen arviointiin.
• personlige ferdigheter - kunne ta avgjørelser, overkomme vanskeligheter, ha mål,
• sosiaaliset taidot - itsevarmuus, kyky vastustaa vertaisryhmien painostusta
• sosiale ferdigheter - selvsikkerhet, kunne motstå gruppepress,
• tiedot - huumeista ja niiden käytön seurauksista
(') Denne databasen inneholder detaljerte og standardiserte opplysninger om programmer for etterspørselsreduksjon fra medlemsstatene i EU og er lagt ut på Internett på http://www.reitox.emcdda.org:8008/eddra.
(') Tässä tietokannassa on yksityiskohtaista ja vakiomuotoisesi! kerättyä tietoa huumeiden kysynnän vähentämistä koskevista ohjelmista EU:n jäsenvaltioissa, ja se on saatavilla Intemetosoitteessa http://www.reitox.emcdda.org:8008/eddra.
• kunnskap - om narkotika og konsekvenser av bruk, og
• asenteet - erityisesti vertaisryhmän
Organisering av forebyggende arbeid på nasjonalt plan/ systemer for kartlegging av forebyggende arbeid
Ehkäisevän työn toteuttaminen kansallisesti / ehkäisevän työn seurantajärjestelmät
Kartleggingssystemer
Seurantajärjestelmät
Om et tiltak har vært vellykket eller ikke, kan bare dokumenteres gjennom regelmessig og systematisk evaluering, noe som for tiden ikke er regelen i de fleste landene i EU.
Osittain toimivat toiminnan onnistumisesta voidaan saada vain tekemällä toistuvia ja systemaattisia arviointeja, mikä nykyään ei ole vallitseva käytäntö EU:ssa.
Men siden resultatene har vist seg å kunne overføres på tvers av nasjonale og kulturelle grenser, kan internasjonal forskning legges til grunn ved videreutvikling av programmene.
Kansainvälistä tutkimusta voidaan kuitenkin käyttää hyväksi ohjelmien kehittämisessä, koska tuloksien on osoitettu olevan siirrettävissä kansallisten ja kulttuuristen rajojen yli.
Det er imidlertid et stort behov for ytterligere forskning på dette feltet på EU­nivå.
Tämän alan tutkimuksesta on kuitenkin huutava pula EU:ssa.
Kartleggingssystem på plass eller under utarbeidels
0 Toimivat tai kehitteillä olevat φ
Tjenestesenterbasert: Ved finansiering av lokale tjenester eller institusjoner som utfører forebyggende arbeid på ad hoc­basis
Välimuoto: paikallisia palveluyksiköitä rahoitetaan ja lisäksi toteutetaan muutamia ohjelmia.
De fleste tiltakene i medlemslandene er konsentrert om ungdomsskolene ­ hvor ungdommer vanligvis prøver narkotika for første gang.
Suurin osa jäsenvaltioissa tehtävistä ehkäisevän työn toimista kohdistuu keskiasteikäisiin koululaisiin, minkä ikäisinä huumeiden ensikokeilut yleensä tapahtuvat.
De inneholder narkotikaspesifikke elementer, men er ikke kun rettet mot narkotika.
Niihin sisältyy erityisesti huumeisiin liittyviä osia, mutta ne eivät keskity vain huumeisiin.
Primærforebygging som ikke spesielt er relatert til narkotika, må starte mye tidligere.
Ennaltaehkäisevä työ, joka ei liity erityisesti huumeisiin, on aloitettava aikaisessa vaiheessa.
Det er allerede iverksatt en del programmer på barneskoler og i barnehager i Europa som skal påvirke den type atferd som ofte fører til narkotikaproblemer ­ for eksempel i Østerrike, Spania og Tyskland.
Palveluyksiköihin perustuva: paikallisia palveluyksiköitä tai toimielimiä avustetaan niiden ehkäisevän työn hankkeiden toteuttamisessa.
(se kart): regelmessige, fortløpende programmer med god dekning av skolene i det aktuelle landet er lettere å evaluere og kan kvalitetssikres på en mer effektiv måte, enn forebyggende tiltak som iverksettes sporadisk eller på ad hoc­basis.
Ehkäisevän työn toiminnan organisointi (katso karttaa) on tärkeää: laajasti koko maan koulujärjestelmän kattavia, säännöllisiä ja jatkuvia ohjelmia on helpompi arvioida ja niiden laatua voi valvoa tehokkaammin kuin satunnaista ja hajanaista ehkäisevän työn palvelutarjontaa.
I praksis har ingen land bortsett fra Spania, Hellas og Irland opplysninger om dekningen av sin strukturerte, programbaserte forebyggende politikk.
Käytännössä missään maassa, lukuun ottamatta Kreikkaa, Espanjaa ja Irlantia, ei ole saatavilla tietoa rakenteellisesti jäsennellyn ja ohjelmiin perustuvan ehkäisevän huumetyön kattavuudesta.
Disse tre landene har imidlertid iverksatt strukturerte og evaluerte programmer i stor skala, noe som i hvert fall tyder på at programmene implementeres, kvalitetssikres og evalueres på en tilfredsstillende måte.
Näissä maissa toteutetaan tämänkaltaisia ohjelmia laajasti, mikä ainakin varmistaa ohjelmien asianmukaisen toteuttamisen sekä niihin liittyvien hankkeiden laadun ja arvioinnin.
Når ustrukturerte forebyggende tiltak kombineres med svak koordinering, kan det ofte få negative følger for standardene.
Kun ehkäisevä huumetyö toteutetaan suunnittelemattomasti ja koordinoimatta, sen taso usein kärsii.
Østerrike er imidlertid et godt eksempel på hvordan politiske tiltak kan iverksettes uten noe overbyggende program, og likevel være koordinert og kvalitetssikret på en god måte ved hjelp av regelmessige møter i kvalitetssirkler innenfor et tett tverrinstitusjonell nettverk.
Itävalta on kuitenkin hyvä esimerkki maasta, jossa toimintapolitiikkaa koordinoidaan erittäin hyvin ja toiminnan laatua valvotaan säännöllisin "laatupiirikokouksin" tiiviissä toimielinten välisessä verkostoyhteistyössä, vaikkei maassa olekaan laajoja, yhtenäisesti ohjattuja ehkäisevän työn ohjelmia.
Selv om narkotikaforebyggende arbeid, i motsetning til andre narkotikarelaterte tema, har en relativt positiv klang i samfunnet, er politikerne langt mindre villige til å forplikte seg til en god framgangsmåte på dette feltet enn i mer kontroversielle narkotikaspørsmål.
Vaikka ehkäisevään huumetyöhön, toisin kuin moniin muihin huumeaiheisiin, suhtaudutaan myönteisesti, sen osalta sitoudutaan hyviin käytäntöihin harvemmin kuin monissa muissa, kiistanalaisemmissa huumekysymyksissä.
Som for alle andre helsetiltak kan kvaliteten på det forebyggende arbeidet forbedres ved å fastsette standarder for programmer, fagpersonell og tjenester samt ved stram koordinering og kontroll.
Ehkäisevän huumetyön laatua voidaan parantaa luomalla standardeja ohjelmille, alan ammattilaisille ja palveluille ja koordinoimalla sekä valvomalla hankkeita aivan kuin missä tahansa ihmisen terveyteen kohdistuvassa yhteiskunnallisessa toiminnassa.
Spania har i lang tid hatt et avansert landsomfattende system for innsamling av informasjon om forebyggende tiltak og innhenter regelmessig informasjon om nøkkel­variabler, som; antall lærere som har fått opplæring, antall skoler som gjennomfører forebyggende programmer og antall elever skoleprogrammene når ut til.
Jos hyvin koulutetut asiantuntijat toteuttavat ehkäisevän huumetyön ohjelmia, seurantatietojen keruusta ja hankearvioinnista johtuvat ongelmat ovat vähäisempiä.
Storbritannia og Frankrike vedlikeholder databaser, men de inneholder ikke informasjon om forebyggende prosjekter.
Niissä kerätään myös systemaattisesti tietoa ehkäisevän työn laajuudesta ja sen sisällöstä.
Kartleggingssystemene har ingen sammenheng med hvordan landet er politisk organisert (føderalt vs. sentralt).
Espanjassa on pitkäaikainen, pitkälle kehitetty ja koko maan kattava tietojenkeruujärjestelmä ehkäisevän huumeyön toimista.
Dersom de forebyggende programmene iverksettes av kompetente og kvalifiserte fagfolk, vil det oppstå færre problemer med rapporteringen til Informasjons­systemene og med å utføre evalueringer, noe erfaringer og data fra Spania, Irland og Hellas viser.
Tietoja kerätään säännöllisesti avainmuuttujista, kuten koulutusta saaneiden opettajien, ehkäisevän huumetyön ohjelmiin osallistuvien koulujen sekä koulujen ohjelmiin osallistuvien oppilaiden lukumääristä.
I de fleste andre landene utføres det forebyggende arbeidet i skolene av lokale sentre for forebygging av narkotikamisbruk, kommunene eller til og med behandlingssentre, som gjør dette arbeidet på egen hånd.
Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ohjelmatietokannat eivät sisällä tietoja ehkäisevän huumetyön hankkeista.
For mange land i EU må vi derfor gå ut fra at de strukturerte forebyggende tiltakene i skolen faktisk er gjennomført i langt mindre grad enn det som kommer til uttrykk i deres nasjonale strategier.
Seurantajärjestelmät ovat myös riippumattomia maiden poliittisista järjestelmistä (liittovaltio vs. vahva keskusvaltio).
"Livstidserfaring [med cannabis] blant 15-16-årige skoleelever [i EU] varierer fra 8 % i Sverige og Portugal til 35 % i Frankrike og Storbritannia [sammenlignet med 41 % i USA]...
"Ainakin kerran [kannabista] kokeilleiden 15-16-vuotiaiden nuorten määrä [EU:ssa] vaihtelee 8 %:sta Ruotsissa ja Portugalissa 35 %:iin Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa [verrattuna 41 %:iin USA:ssa]...
Motstanden mot bruk av illegale narkotiske stoffer er gjennomgående høy blant gutter og jenter i alle medlemslandene i EU og ligger på ca. 80 %, med unntak av motstanden mot cannabis, som ligger på gjennomsnittlig 70 %."
Tytöt ja pojat paheksuvat laittomien huumeiden käyttöä johdonmukaisesti paljon (80 % nuorista) kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, paitsi kannabiksen käyttöä, jota paheksuu keskimäärin alle 70 % nuorista."
Det er av stor betydning hvordan de forebyggende tiltakene er organisert
Tästä on kokemusta Kreikassa, Espanjassa ja Irlannissa, missä vastuussa olevat järjestöt, tutkijat ja ehkäisevän huumetyön tekijät toimivat yhdessä kouluttajina ja ohjelmien laadun varmistajina.
EONN er i ferd med å utforme et sett felles nøkkelparametre som en hjelp til
EHNVS on yhdenmukaistamassa keskeisiä parametrejä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat luoda tietojärjestelmiä saadakseen
jende arbeid i skolen - politiske betraktninger
ihkäisevä huumetyö kouluissa - huomioita toimintalinjoista itä koskevin ^ojen perustaksi:
De mest lovende resultatene mht. intensitet, struktur og kvalitet på det forebyggende arbeidet i skolen finner man i land som uttrykkelig har satt forebyggende arbeid i skolen opp i sine nasjonale strategier og definert konkrete målsettinger. Og som videre har organisert de forebyggende tiltakene og finansieringen på en effektiv måte.
Tehokkuuden, hallinnointirakenteen ja laadun osalta lupaavimmat tulokset ehkäisevän huumetyön hankkeista kouluissa on saatu maista, joiden kansallisiin strategioihin on nimenomaisesti sisällytetty koulujen ehkäisevä työ omine tavoitteineen ja joilla on tehokas järjestelmä ehkäisevän huumetyön koordinoimiseksi ja rahoituksen organisoimiseksi.
Resultatene viser at vellykkede programmer fokuserer på å styrke ungdommenes mellommenneskelige ferdigheter og deres kritiske sans slik at de kan ta veloverveide og fornuftige valg hva angår rusmidler.
Olemassa olevan näytön perusteella voidaan todeta, että onnistuneet ohjelmat kehittävät nuorten vuorovaikutustaitoja ja heidän kriittistä kykyään päättää suhtautumisestaan huumeisiin tiedon ja ajattelun pohjalta.
Interaktiv læring har vist seg å være svært effektivt.
Vuorovaikutteinen opetus on osoittautunut tehokkaaksi.
Kortsiktige, enkeltstående og 'moraliserende' tiltak virker mot sin hensikt.
Lyhytaikaisten, yksittäisten ja "moralisoivien" toimenpiteiden on osoitettu vaikuttavan vastoin tarkoitustaan.
Det største potensialet for en forbedring av innholdet i narkotikaforebyggingen tiltak i skolene i EU ligger i å gi fagfolk og lærere grundig opplæring i forebyggende arbeid ved å benytte fremgangsmåter som en del land i EU har lykkes med.
Mahdollisuudet parantaa EU:n koulujen ehkäisevän huumetyön sisältöä ovat asiantuntijoiden ja opettajien intensiivisessä koulutuksessa.
Metodene fokuserer sterkt på å gi fagfolk opplæring i ulike forebyggingsmodeller og -metodikk, noe som vil styrke evidensbasen for mange prosjekter.
Tutkimusten perusteella on näyttöä, että eräissä EU-maissa ehkäisevän työn hankkeita on toteutettu menestyksekkäästi panostamalla juuri asiantuntijoille suunnattuun ehkäisevän työn mallien ja menetelmien koulutukseen.
Medlemsland som har informasjonssystemer over omfanget av den forebyggende virksomheten i skolene, har muligheter for å kunne videreutvikle det forebyggende arbeidet ved hjelp av slike data.
Niillä jäsenvaltioilla, joilla on tietojärjestelmiä ehkäisevän huumetyön kattavuuden seurantaan kouluissa, on paremmat mahdollisuudet ohjata ja tehostaa ehkäisevää huumetyötä näin saadun tiedon avulla.
Sammenligninger av erfaringer fra ulike land i EU viser at de områdene politikken bør satse på, er tett samordning av institusjoner samt opprettelse av akkrediteringssystemer for forebyggende prosjekter der disse er evidensbaserte og krever minimalt med evaluering og rapportering.
Eurooppalaisten kokemusten vertailu osoittaa, että tärkeimpiä toimia ehkäisevän työn kehittämiseksi ovat toimielinten työn tiivis koordinointi ja hyväksymismenettelyn perustaminen sellaisille hankkeille, jotka selvästi tutkimukselliseen näyttöön perustuvina täyttävät laatuvaatimukset ja jotka siksi edellyttävät vain vähän lisäarviointia ja -raportointia.
Infor rmasjon pa nettet
Tärkeimmät tietolähteet
[1] Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN)
Internetistä saatavissa olevaa tietoa
(2000 og 2001) Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union, Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, Luxembourg.
[1] Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) (2000 ja 2001), 2000 ja 2001 Vuosiraportit Euroopan unionin huumeongelmasta, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 2000 ja 2001.
Evaluering av effektivitet: http://www.homeoffice.gov.uk/ dpas/cdpur20.pdf vitenskapelige monografier, nr.
Tietoja tehokkuuden arvioinnista: http://www.homeoffice.gov.uk/ dpas/cdpur20.pdf
OFFISIELL UTGIVER: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner © Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk, 2002 ADMINISTRERENDE DIREKTØR: Georges Estievenart REDAKTØRER: Joelle Vanderauwera, John Wright FORFATTER: Gregor Burkhart BIDRAGSYTERE: Danilo Ballotta, Margareta Nilson GRAFISK UTFORMING: Dutton Merrlfield, UK Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto © Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2002 JOHTAJA: Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Joëlle Vanderauwera, John Wright TEKIJÄ: Gregor Burkhart AVUSTAJAT: Danilo Ballotta, Margareta Nilson GRAAFINEN SUUNNITTELU: Dutton Merrifield, Yhdistynyt kuningaskunta Printed in Italy
Fokus på narkotika er en serie policy-orienteringer som utgis av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN), Lisboa.
Drugs ¡n focus (Huumeet polttopisteessä) on tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS), Lissabon.
De kan også lastes ned fra EONNs nettsted (http//www.emcdda.org). Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse. Gratis abonnement fås ved henvendelse pr. e-post-til info@emcdda.org.
Tilannekatsauksia voi myös tulostaa EHNVS:n verkkosivustolta osoitteesta http://www.emcdda.org.
Du kan også registrere deg på EONNs hjemmeside om du ønsker oppdateringer om nye produkter.
EHNVS:n kotisivuille voi rekisteröityä päivitettyjen tietojen saamiseksi uusista tuotteista.
Rekreasjonsbruk av narkotika — en oversikt
Huumeiden viihdekäyttö - yleiskatsaus etsivän kenttätyön tekijöiden toiminnan helpottamiseen.
Graf 2 — Bruksfrekvens for ecstasy blant personer som noen gang har brukt ecstasy brukere av rekreasjonsstoffer 'skeier ut' i ferien [5] [6].
Kaavio 2 ­ Joskus ekstaasia käyttäneiden käyttökerrat viihdekäytön ehkäisemiseksi sekä alueellisella että kansainvälisellä tasolla.
Lignende retningslinjer finnes i en rekke EU-land, men gjennomføringen hos klubbeiere og lokale myndigheter er svært varierende.
Maakohtaiset kokeilut tällä alalla ovat kuitenkin yhä rajoittuneita ja hajanaisia.
Det er imidlertid tatt initiativ til harmoniserte retningslinjer for trygg 'dubbing' for hele Europa.
Tuore yhteiseurooppalainen tilanneanalyysi ja sen tuloksena syntynyt yhteiseurooppalainen lähestymistapa ongelmaan ovat ensimmäinen askel päätöslauselmien toteuttamiseksi.
I en del EU-land er det allerede etablert rutiner mellom forebyggende team og klubbeiere.
Jos poliittista tahtoa, on, pitäisi olla mahdollista kehittää
Selv om rekreasjonsbruk av narkotika i befolkningen generelt er lav, er bruken mye høyere blant personer i utelivsmiljøer.
Vastaavia ohjeita on useissa EU­maissa, mutta klubien omistajat ja paikalliset viranomaiset eivät noudata niitä vielä kovinkaan säännöllisesti.
Trendene varierer likevel svært mye fra et EU-land til et annet.
Aloitteita kuitenkin on tehty, jotta saataisiin yhdenmukaiset, EU:n kattavat klubien turvallisuutta koskevat ohjeet.
Reks. varierer livstidsbruk av 'ecstasy' blant unge voksne i befolkningen generelt (15-34 år) fra mindre enn 1 % i Hellas til 12 % i Storbritannia.
Ehkäisevän työn tekijöiden ja klubien johtajien välisiä sopimusluonnoksia on jo kehitelty joissakin EU­maissa.
flere hver dag ikke nå lenger engang i uken gangen i uken flere ganger i måneden
Ei enää asianmukaiset toiminnalliset mahdollistavat oikeudelliset ja menettelyt, jotka yhteistyön ja hyviin
< 12 engang ganger i I måneden året dene har gjort på dette feltet fortsatt begrenset og fragmentert.
< 12 kertaa vuodessa Kerran viikossa
Rekreasjonsbruken og alkoholforbruket i utelivsmiljøer har økt betraktelig med bruken av sentralstimulerende midler som holder brukeren lys våken. Dette har hatt betydelige følgevirkninger for musikk, underholdnings- og alkoholbransjen.
Vaikka huumeiden viihdekäyttö koko väestön keskuudessa on vähäistä, nuorison yöelämän vapaa­ajanviettopaikoilla se on paljon yleisempää.
Rekreasjonsbruk av narkotika er nært forbundet med mote og image.
Kokeilut ovat yleisimpiä 20—30­vuotiailla miehillä.
(n=987 personer som noen gang her brukt ecstasy i 9 byer i EU). Kilde: Tilpasset etter Calafat, A. 2001 SONAR/IREFREA Project Risk and Control.
(n = 897 henkilöä, jotka ovat joskus käyttäneet ekstaasia yhdeksässä EU:n kaupungissa). Lähde: Calafat, Α., 2001, Sonar/lrefrea Project, Risk and Control.
Dette har ført til at tiltak som f.eks. tilbud om offentlig transport til og fra arrangementer er innført i områder med stor nattklubbtetthet.
Alueilla, joille on keskittynyt monia tanssipaikkoja, tämä on johtanut toimenpiteisiin, joita ovat esimerkiksi julkisen liikenteen palvelut tapahtumapaikoille ja niiltä pois.
Spørreundersøkelser gjennomført i utelivsmiljøer har vist at livstidsutbredelsen for ecstasy er hele 22 % i Athen og 85 % i London (se graf 1).
Ilmiön oheisvaikutukset musiikki­ ja viihdealaan sekä alkoholiteollisuuteen ovat olleet merkittävät. Jälkimmäinen on kehittänyt merkkituotteita yöelämän tanssipaikkojen muodostamille markkinoille.
Av disse har 4-500 000 i en periode brukt stoffet en gang i uken eller oftere.
[2], [3] Heistä 400 000­500 000 on käyttänyt ainetta pidemmän ajanjakson ajan kerran tai useammin viikossa (katso kaavio 2).
Etter hvert som vi får stadig flere rapporter om nedturene etter bruk av ecstasy, er spredningen av kokain blitt et stadig viktigere tema i enkelte medlemsstater i EU.
Jotkin EU:n jäsenvaltiot ovat raportoineet siitä, että ekstaasin vaikutuksiin liittyvät pettymykset ovat synnyttäneet huolen kokaiinin leviämisestä käyttäjäkuntaan.
Tilgjengeligheten, i kombinasjon med ecstasyens 'eksklusive' image, tyder på at kokain kan komme til å erstatte ecstasy på de 'hotteste' utestedene.
Kokaiinin saatavuus ja "samppanjamainen" mielikuva siitä antavat olettaa, että kokaiini voisi syrjäyttää ekstaasin yöelämän trendipaikoissa.
I 2002 vedtok Rådet og representanter for medlemsstatene en resolusjon om forebygging av rekreasjonsbruk av narkotika [8], som oppsummerte ovenstående punkter og oppfordret medlemstatene til å:
• pohtivat vuorovaikutteisen ja hyvin kohdennetun tiedottamisen sekä yleisön ja erityisesti nuorten viihdekäyttöä koskevaa tietoisuutta lisäävien strategioiden merkitystä
Vi har ennå ikke tilstrekkelig vitenskapelig dokumentasjon på de langsiktige risikoene forbundet med bruk av MDMA. Beslutningstakerne har røykingen friskt i minnet, og det feilslåtte forsøket på å utfordre tobakksindustriens mektige interesser når det gjelder de langsiktige risikoene forbundet med røyking.
Tutkimukset useissa EU:n jäsenvaltioissa tuovat johdonmukaisesti esiin sen, että suurin osa huumeiden viihdekäytöstä on harkittua ja että se kuuluu kuluttamiseen liittyvään elämäntapaan ­ sekä rajoittuu erityiseen vaiheeseen nuorten elämässä ennen vastuun ottamista työstä ja perhe­elämästä.
Spørreundersøkelser gjennomført i en rekke medlemsstater i EU avdekker gjennomgående at mesteparten av all rekreasjonsbruk av narkotika er et ledd i en balansert forbrukerlivsstil - og avgrenset til en bestemt fase av unge menneskers liv, før arbeid og ansvar for egen familie tar over.
kohdentamaton jakelu voi kuitenkin antaa vaikutelman siitä, että huumeidenkäyttö on todellista yleisempää, ja tällaisten usein kohdentamattomien ja yleisluonteisten menetelmien vaikutuksesta on vähän tietoa.
• vurdere viktigheten av interaktive og målrettede informasjons- og bevisstgjøringsstrategier rettet mot allmennheten generelt og unge spesielt, temaer i den forbindelse foretrukket.
Tietoa tarjotaan joskus henkilökohtaisten kontaktien välityksellä diskoissa tai rave­tapahtumissa, mikä mahdollistaa myös vertaisryhmien hyväksikäytön.
Ikkemålrettet opplysningsvirksomhet kan gi inntrykk av at narkotikamisbruk er vanligere enn det faktisk er, og vi har lite kunnskap om effekten av slike ofte ufokuserte og upersonlige metoder.
Tällaisilla toimenpiteillä on tavallisesti hyvä vastaanotto, koska kohderyhmät katsovat tiedontarjoajien olevan perillä asioista ja koska heitä pidetään sosiaalisesti hyväksyttävinä.
Blant de mer umiddelbare risikoene som er forbundet med rekreasjonsbruk av narkotika, er dehydrering som følge av overdreven dansing i rom med utilstrekkelig ventilasjon, trafikkulykker og andre ulykker, helsefarer forbundet med tabletter som tas og selges som ecstasy (men som inneholder andre psykoaktive stoffer) og overdrevent alkoholforbruk.
Keskeisimmät syyt, joita ihmiset kertovat ekstaasin ottamiseen, ovat tanssimisesta nauttiminen ja hauskanpito.
Den viktigste grunnen folk oppgir for å ta ecstasy, er for å kose seg på dansegulvet og ha det gøy.
Muita viihdekäytössä käytettäviä huumeita otetaan myös itsevarmuuden ja energisyyden kohentamiseksi tai uusien kokemusten saamiseksi. [4], [5], [7]
• redusere risikoene forbundet med rekreasjonsbruk av narkotika,
• edistävät vaihtoehtoisia vapaa­ajan toimintoja
Allmennhetens oppfatninger av helserisikoene forbundet med rekreasjonsbruk av narkotika formes hovedsakelig av massemedia, og ecstasydødsfall har fått betydelig oppmerksomhet.
Huumeiden viihdekäytön välittömiin riskeihin sisältyvät nestevajaus, joka on seurausta pitkään jatkuvasta tanssimisesta heikosti ilmastoiduissa tiloissa, liikenneonnettomuudet ja muut onnettomuudet, ekstaasina myytyjen (mutta kuitenkin muita psykoaktiivisia aineita sisältävien) tablettien terveysriskit sekä liiallinen alkoholin nauttiminen.
Det synes imidlertid alltid å finnes en kjerne av tunge rekreasjonsbrukere.
Kuitenkin huumeiden viihdekäyttäjissä näyttäisi olevan rankasti käyttävien ydinjoukko.
Disse beskrives ofte som personer som tøyer grensene og utviser en tøff, fysisk, 'heller sint enn trist'-mentalitet.
Heitä kuvataan usein ihmisinä, jotka rikkovat rajoja ja edustavat ulkonaisesti kovaa, fyysistä, mielihyvän etusijalle asettavaa hedonistista tyyppiä.
En spørreundersøkelse blant unge i utelivsmiljøer i ni byer i EU (5) tyder på at rundt 14 % av alle som noen gang har brukt ecstasy i en periode har tatt det én gang i uken eller oftere (se graf 2). Vi ser videre en tendens til at ellers moderate
Nuorten yöelämästä yhdeksässä EU­maan kaupungissa tehdyn tutkimuksen [5] mukaan noin 14 prosenttia niistä, jotka ovat joskus käyttäneet ekstaasia, on saattanut käyttää sitä jonkin aikaa kerran
• involvere familiene og samfunnet generelt i forebyggingen av denne formen for narkotikamisbruk, spesielt gjennom ungdomsorganisasjoner,
Yleinen käsitys huumeiden viihdekäytön terveysriskeistä on joukkotiedotusvälineiden muotoilema, ja näissä ekstaasikuolemat ovat saaneet merkittävästi huomiota.
Tilbud om kjemisk analyse av piller på forskjellige arrangementer appellerer til potensielle eller faktiske brukere som vil vite mer om innholdet i piller de har tenkt å ta.
Huumeiden ja alkoholin välisestä keskeisestä yhteydestä kertoo se, että huumeidenkäyttö on muita yleisempää sellaisilla suhteellisen hyväosaisilla nuorilla, jotka käyvät tanssiklubeilla, pubeissa ja baareissa ja jotka käyttävät myös paljon alkoholia.
Slik pilletesting på stedet gir også 'kunder' og fagpersonell mulighet til mer dyptpløyende diskusjoner. Se følgende nettsted: (http://www.emcdda.org/ multimedia/project_reports/responses/ pill_testing_report.pdf) [2]
Alkoholi on edelleen viihdekäytössä useimmin ja laajimmin käytetty psykoaktiivinen aine.
• fremme forebyggende programmer og kommunikasjonsstrategier med utgangspunkt i ulike målgruppers særlige behov, og
• tukevat eri kohderyhmien erityistarpeista lähteviä ehkäisevän työn ohjelmia ja viestintästrategioita
Sentralstimulerende midler som ecstasy (som vanligvis inneholder MDMA), kokain og amfetamin er vanlige i dancemiljøer. Hallusinogener, planter og 'poppers' (amylnitritt) tas også for å ha det 'gøy'.
5 Yöelämän vapaa­ajanviettopaikoille yhä turvallisemmat puitteet
• videreføre innsatsen for å redusere tilgangen og markedsføringen av vanedannende stoffer blant de unge, og dermed redusere etterspørselen.
• jatkavat ponnisteluja, jotka rajoittavat riippuvuutta aiheuttavien aineiden markkinointia ja tarjontaa nuorisolle, ja tällä tavoin vähentävät aineiden kysyntää.
Klubb- gjengere i Athen (2001)
Ateena, klubissa­kävijät (2001)
Se Årsrapport Narkotikasituasjon Unge for kildeopplysninger.
Yksityiskohtaisemmat lähdetiedot ovat vuosikertomuksessa Drug Situation of Young People.
I den senere tid har utlevering av enkle, men grunnleggende sikkerhetsregler i utelivsmiljøene blitt stadig mer anerkjent som den mest direkte måten å forebygge narkotikarelaterte skader på.
Turvallisuuteen liittyvien yksinkertaisten perussääntöjen rooli juhlissa ja illanvietoissa on tunnistettu hiljattain välittömimmäksi tavaksi estää huumeista aiheutuvia haittoja.
I Storbritannia er slike regler allerede lagt ut som offisielle retningslinjer for 'tryggere dansing' på internett.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on saatavissa virallisia "turvallisemman tanssimisen" ohjeita Internetissä.
Målet er å redusere de hyppigst forekommende helsefarene mest mulig ved å tilby friskt drikkevann og områder for avkjøling.
Tarkoituksena on vähentää tavallisimpia terveydelle aiheutuvia vaaroja tarjoamalla raikasta juomavettä ja vilvoittelutiloja.
Retningslinjene anbefaler at de ansatte gis opplæring i førstehjelp og narkotikaovervåking og i å avdekke problemer på et tidlig stadium, noe som letter arbeidet for de oppsøkende teamene.
EU:n hyväksymistä toimenpidestrategioista eniten käytetty on tiedotusaineiston jakaminen huumeista ja niihin liittyvistä terveyskysymyksistä sekä oikeudellisista ja tunteisiin liittyvistä asioista. Tiedon
EONN vil fortsette å utveksle informasjon med medlemsstatene om hvordan rekreasjonsstoffer brukes og om forbruksmønstre og tiltak.
EMCDDA vaihtaa edelleen tietoja jäsenvaltioiden kanssa huumeiden viihdekäytön tavoista, kulutusmalleista ja käytön vastaisista toimenpiteistä.
Det er også etablert et fellestiltak mot nye syntetiske stoffer, der EONN spiller en sentral rolle.
Uusien synteettisten huumeiden osalta on olemassa EU:n yhteinen toimintapäätös, jossa EMCDDA:lla on keskeinen rooli.
EUs handlingsplan mot narkotika (2000-04) har som mål 'å oppnå en vesentlig reduksjon av utbredelsen av narkotikabruk og av nyrekrutteringen i løpet av fem år, særlig blant unge brukere under 18'.
EU:n huumeita koskevan toimintasuunnitelman (2000­2004) tarkoituksena on vähentää viiden vuoden aikana merkittävästi huumeidenkäytön levinneisyyttä ja uusien käyttäjien ilmaantumista markkinoille erityisesti nuorten, alle 18­vuotiaiden osalta.
Av intervensjonsstrategiene EU har vedtatt, er utdeling av informasjonsmateriell om rusmidler og helsemessige, rettslige og følelsesmessige
Euroopan unionin neuvoston Espanjan puheenjohtajuuden aikana hyväksymät sekä YK:n huumausainetoimikunnan vuonna 2002 joidenkin EU:n jäsenvaltioiden kehotuksesta hyväksymät päätöslauselmat ovat vauhdittaneet poliittisesti toimenpiteiden kehittämistä huumeiden
Oi QJ asjonsbruk av narkotika og viser til rlig ha interesse av følgende
Huumeiden viihdekäyttö - näkökohtia toimintalinjoiksi
Underholdnings- og alkoholbransjen bør overvåkes og involveres i tiltak med sikte på å begrense tilgangen og markedsføringen av - og etterspørselen etter - skadelige psykoaktive stoffer, inkludert alkohol, overfor unge mennesker.
Viihdealaa ja alkoholiteollisuutta pitäisi valvoa, ja nämä alat olisi saatava mukaan toimenpiteisiin, jotka rajoittavat haitallisten psykoaktiivisten aineiden, mukaan lukien alkoholi, markkinointia ja tarjontaa nuorille sekä vähentävät nuorten näihin aineisiin kohdistunutta kysyntää.
Politiske tiltak må ta sikte på risikoreduksjon a_ ò
Toimenpiteiden on pyrittävä vähentämään riskiä
Konsekvensene og risikoene ved rekreasjonsbruk av narkotika bør analyseres vitenskapelig.
Huumeiden viihdekäytöstä aiheutuvia seurauksia ja riskejä pitäisi arvioida tieteellisesti.
Hensiktsmessige tiltak bør iverksettes av sosial- og helsesektoren.
Sosiaali- ja terveysalan pitäisi ryhtyä asianmukaisiin vastatoimiin.
Vi trenger å vite mer om de langsiktige risikoene ved bruk av narkotika.
Lisäksi tarvitaan yhä enemmän tietoa huumeidenkäytön pitkäaikaisista riskeistä.
For å redusere risikoene både på det personlige plan og på folkehelseplanet må tiltakene som settes inn i en utelivssammenheng være realistiske og fokusere på personalisert, evidensbasert og balansert informasjon, særlig om risikoen for helseskader på lang sikt.
Yksilöön kohdistuvien ja kansanterveydellisten riskien vähentämiseksi yöelämän vapaa-ajanviettopaikkoihin suunnattujen tehokkaiden toimenpiteiden tulisi keskittyä yksilölliseen, tosiasioihin perustuvaan ja tasapainoiseen tiedon tarjontaan erityisesti pitkäaikaisten terveyshaittojen mahdollisuudesta.
Europa og ble etter hvert en del av dancekulturen i 'rave'-, 'acid house'- og 'techno'miljøene.
Yritykset valvoa huumeiden saatavuutta eivät ole riittäviä toimenpiteitä riskin vähentämiseksi.
De fleste som bruker psykoaktive stoffer i utelivsmiljøer, gjør det for å 'ha det gøy'.
amfetamiinit, hallusinogeenit ja joitakin psykotrooppisia lääkkeitä.
Et sentralt tema for beslutningstakere på lokalt, nasjonalt og internasjonalt plan er å redusere risikoen som et stadig større antall vanlige ungdommer i EU tar ved å bruke slike stoffer i disse miljøene.
MDMA, joka on tunnettu laajasti ekstaasina, ilmaantui 1980-luvulla osaan Eurooppaa, ja sitä alettiin käyttää sellaisissa tanssipaikkakulttuurien suuntauksissa, joista käytetään nimiä "rave", "acid house" tai "tekno". Kymmenisen vuotta