pere/sami_parallel huggingface dataset:
EU med den hastighet og ntensitet som kan forventes dataalderen [1].
Huumeiden, erityisesti synteettisten huumeiden, viihdekäytön leviäminen on herättänyt kansainvälistä huolta sopivista vastatoimista.
Sikkerheten i fritidsmiljøene krever lovregulering og organisering av fritidsmiljøene.
Yöelämän vapaa-ajanviettopaikkojen turvallisuus liittyy myös lainsäädäntöön ja toiminnan organisointiin.
Retningslinjer for 'trygg dubbing' er hittil det mest lovende og lettest politisk gjennomførbare tiltaket for å redusere akutte risikoer.
Klubien turvallisuuteen liittyvissä ohjeissa on lupaavia ja poliittisesti toteutettavissa olevia toimenpiteitä akuuttien riskien alentamiseksi.
EU og de enkelte medlemsstatene må også framover ha et tett samarbeid og utstrakt informasjonsutveksling, med sterkt engasjement fra EONN, for å opprettholde fokus på dette viktige området - og finne realistiske og effektive løsninger.
EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden on jatkettava laaja-alaista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa läheisesti EMCDDA:n kanssa, jotta toiminnan painopisteet olisivat jatkossakin selkeitä tässä tärkeässä kysymyksessä ja jotta löydetään realistisia ja tehokkaita ratkaisuja ongelmaan.
Definisjon
Määritelmä
Informasjon på nettet
Verkkolinkit
Av kritisk betydning her er den store tilgjengeligheten av stoffer til bruk i utelivsmiljøer, og ettersom vi ikke har lykkes med å redusere tilgangen, er det viktig at vi finner innovative mottiltak.
Huumeiden viihdekäyttö tarkoittaa tässä yhteydessä psykoaktiivisten aineiden käyttöä hauskan pitämiseksi yöelämän vapaaajanviettopaikoissa.
Med rekreasjonsbruk av narkotika menes i denne sammenheng bruk av psykoaktive stoffer i utelivsmiljøer for å 'ha det gøy'.
Ui 11 Wil I I»E1 a m t H C r a l !M'J A koskevat ohjeet)
Et blikk på politiske nøkkeltema
Tärkeimmät toimenpiteisiin liittyvät kysymykset
Bruk av narkotika er langt mer utbredt i utelivsmiljøer enn i befolkningen generelt, og særlig blant relativt velstående byungdommer som går mye ut. Særlig er det en klar forbindelse mellom narkotika og alkohol.
Huumeidenkäyttö yöelämän vapaa-ajanviettopaikoilla on paljon yleisempää kuin väestössä yleensä ja yleisintä suhteellisen hyväosaisten kaupunkilaisnuorten keskuudessa.
Bruk av narkotika i utelivsmiljøene er nært knyttet til de unges forbrukerlivsstil, noe musikk, underholdning, alkohol og andre bransjer der ungdom er målgruppe, har utnyttet.
Huumeidenkäyttö yöelämässä on läheisesti yhteydessä nuorten kulutustottumuksiin, ja tätä on käytetty hyväksi musiikki- ja viihdealalla sekä alkoholiteollisuudessa ja muilla nuorisolle palveluja tuottavilla aloilla.
Hvordan risikoen ved rekreasjonsbruk best mulig kan håndteres bør være utgangspunktet for tiltak rettet mot personer i risikogruppen i utelivsmiljøer. Det er sentralt å gi informasjon, spesielt om usikkerheten omkring langsiktige risikoer forbundet med slik bruk.
Yöelämän riskiryhmiin suunnattujen toimintamallien pitäisi perustua siihen, miten voitaisiin parhaiten hallita huumeiden viihdekäytön riskejä tarjoamalla tietoa - erityisesti vielä varmentamattomista mutta mahdollisista pitkäaikaisista riskeistä.
Å etablere enkle, grunnleggende regler for organisering av technoarrangementer anses i stadig større grad som den beste måten å forhindre umiddelbar skade på.
Yksinkertaisten perusohjeiden keskeinen rooli tanssitapahtumien järjestelyissä on tunnistettu entistä selvemmin parhaaksi tavaksi torjua välittömiä haittoja.
'Rekreasjonsbruk av narkotika, spesielt av syntetiske stoffer, blir stadig vanligere.
"Huumeiden, erityisesti synteettisten huumeiden, viihdekäyttö on yhä yleisempää.
Vi kan merke oss at brukerne ikke hovedsakelig er å finne blant marginaliserte eller sosialt isolerte personer, men derimot blant unge, utdannede og relativt velstående personer i arbeid.
Erityistä tässä on se, että viihdekäyttäjät eivät ole syrjäytyneitä vaan ahkeria, työssä käyviä ja suhteellisen hyväosaisia nuoria.
Denne trenden synes å ha spredt seg raskt til hele EU.'
Sellaiset suuntaukset näyttävät saaneen jalansijaa nopeasti kaikkialla EU:n alueella."
Det gjøres stadig mer på EU-plan for å forbygge rekreasjonsbruk av narkotika, og EONN samarbeider med medlemsstatene for å samle inn informasjon om omfanget av problemet og forebyggende tiltak.
Toiminta EU:n tasolla huumeiden viihdekäytön ehkäisemiseksi on vauhdittumassa, ja EMCDDA työskentelee jäsenvaltioiden kanssa tietojen keräämiseksi ongelman laajuudesta ja siihen puuttumisen malleista.
Fokus på narkotika er en serie pollcy-drientertinger som utgis av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN), Lisboa.
Teemana huumeet - Drugs ¡n focus on tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) Lissabonissa.
Orienteringene utkommer seks ganger i året på Den europeiske unions 11 offisielle språk samt norsk. Originalspråk: engelsk.
Tilannekatsaukset julkaistaan kuusi kertaa vuodessa Euroopan unionin 11 työkielellä sekä norjaksi.
De kan også lastes ned fra EONNs nettsted (http://www.emcdda.org). Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
Niitä voi myös ladata EMCDDA:n verkkosivustolta (http://www.emcdda.org).
For gratis abonnement vennligst bruk e-post (info@emcdda.org).
Maksuttomien tilausten yhteydessä pyydetään tarkentamaan sähköpostin välityksellä (info@emcdda.org), mitä tietoja tarvitaan.
Du kan også registrere deg på EONNs hjemmeside om du ønsker oppdateringer om nye produkter.
EMCDDA:n kotisivuille voi rekisteröityä päivitettyjen tietojen saamiseksi uusista tuotteista.
Informasjonsblad hver annen måned fra det Europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk www.emcdda.eu.int
Tiedote joka toinen kuukausi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselta www.emcdda.eu.int
Narkotikabehandling i fengsel – et kritisk innsatsområde forhelsefremmende og kriminalitetsreduserende tiltak
Huumeidenkäyttäjien hoito vankiloissa – tärkeä alue terveydenedistämisen ja rikollisuuden vähentämisen politiikassa
Det haster med politisk initiativ spesialsesjon om narkotika (UNGASS) [2] i 1998, ble innsatte helt tydelig definertsom en viktig målgruppe foretterspørselsreduserende tiltak.
Toimintamalleja tarvitaan pikaisesti vuonna 1998, vangit todettiin erikseentärkeäksi kohderyhmäksi kysynnänvähentämiseen tähtäävissä toimissa.
Betydningen av å sikre behandlingog sosial reintegrasjon for stoffavhengigeinnsatte er også anført i strategiene til Tyskland, Irland, Italia, Finland og Storbritannia.
Huumausaineistariippuvaisille vangeille tarjotun hoidonmerkitys sekä uudelleen yhteiskuntaansopeuttamisen mahdollisuus on mainittu myös Saksan, Irlannin, Italian, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan strategioissa.
‘En stor del av de tyngstestoffmisbrukerne og de medstørst avhengighetsproblemfinnes i fengslene.
HIV,hepatiitti, tuberkuloosi ja muut huumeidenkäyttöön liittyvät tartuntataudit ovatsuhteellisen yleisiä myös vankienkeskuudessa.
Enhverfengselsadministrasjon måutarbeide tiltak som står i forholdtil den utfordringen disseproblemene representerer, ogutnytte den muligheten de herhar til å bryte sirkelen avnarkotikaavhengighet ogkriminalitet’.
Monilla vangeilla vankilastavapautuminen johtaa valitettavan useinhuumeriippuvuuteen ja rikoskierteeseen.Niinpä huumeongelmista kärsivien vankienauttaminen vankiloissa on tärkeä haastekansanterveyden edistämiseen jarikollisuuden vähentämiseen tähtäävälletoiminnalle.
På europeisk plan har Europarådet [3] og EU tatt for seg problemet medhelsetjenester for innsatte medrusmiddelproblemer. EUs narkotikastrategi2000–2004 [4] pålegger medlemsstateneå gjennomføre forebyggende tiltak ifengslene og å ha et tilbud til innsattesom er avhengige.
Euroopassa Euroopan neuvosto[3] ja Euroopan unioni ovat käsitelleethuumeongelmaisten vankiloidenterveydenhuollolle muodostamaa ongelmaa.Euroopan unionin huumausainestrategiassa2000–2004[4] jäsenvaltioita vaaditaantoteuttamaan vankiloissa sekähuumausaineiden käyttöä ehkäiseviä toimiaettä huumeriippuvuudesta kärsivilletarkoitettuja hoitopalveluja.
Den påfølgendeeuropeiske handlingsplanen fastsetter at EUs medlemsstater skal ‘intensivere sininnsats for å få på plassrusmiddelforebyggende tilbud ogbehandlingstilbud samt, der det er aktuelt,innføre tiltak for å redusere helseskadene ifengsel og ved løslatelse’.
Huumausaineitakoskevassa Euroopan unionintoimintasuunnitelmassa täsmennetään, ettäjäsenvaltioiden olisi lisättävä ehkäisevänhuumetyön ja huumehoidon tarjontaa sekätoteutettava tarvittaessa toimia, joillaehkäistään terveyshaittoja sekä vankilassaettä vankilasta vapauduttaessa.
I sine nasjonale narkotikastrategier har Belgia, Spania, Frankrike, Portugal og Sverige uttrykkelig forpliktet seg til å giinnsatte et helsetilbud som er likeverdigmed det som finnes for befolkningen for
(Huumeiden käyttöä vankiloissa käsitelläänomassa osiossaan EHNVS:n julkaisemassavuoden 2002 vuosiraportissa Euroopanunionin ja Norjan huumeongelmasta.)
Betydningen av narkotikamisbruk i fengslererkjennes nå i stadig større gradinternasjonalt.
Vankiloiden huumeongelman merkittävyys ontunnustettu kansainvälisesti.
I erklæringen omretningsgivende prinsipper for reduksjonav etterspørselen etter narkotika, som bleavgitt av FNs Generalforsamlings siste
Huumausaineidenkysynnän vähentämistä ohjaavistaperiaatteista annetussa julistuksessa, jokahyväksyttiin viimeisimmässä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen alaisessahuumeita koskevassa erityisistunnossa[2]
(Narkotikabruk i fengsel er omhandlet i eteget kapittel i EONN Årsrapport omnarkotikasituasjonen i Den europeiskeunion og Norge – 2002).
Belgian, Espanjan, Ranskan, Portugalin ja Ruotsin kansallisissa huumausainestrategioissasitoudutaan nimenomaisesti tarjoamaanvangeille samat mahdollisuudetterveydenhoitoon vankilassa kuin vankilan
1.Det er kjent at et uforholdsmessig stort antall innsatte har enbakgrunn med narkotikabruk, narkotikaproblemer ellersprøytebruk.
1.Tiedetään, että suhteettoman suuri osa vangeista on käyttänytjossakin elämänsä vaiheessa huumausaineita pistämällä taimuutoin sekä kärsinyt huumeongelmista.
Få land driver rutinemessig kartlegging avnarkotikabruk i fengslene, trendene over tid lar segvanskelig vurdere og forskjellene i bruksmønstre er fortsattlite kjent.
Muutamat maattarkkailevat järjestelmällisesti huumeiden käyttöä vankiloissa,mutta suuntauksia on vaikea arvioida, ja eri vankiryhmienhuumeidenkäyttötavat tunnetaan huonosti.
4.Forekomsten av HIV og hepatitt er relativt høy ifengselsbefolkningen.
4.Vankien keskuudessa esiintyy paljon HIV- jahepatiittitartuntoja.
De innsatte kan derfor risikere å fådisse sykdommene under soning og spre dem når deløslates.
Vangit ovat näin ollen vaarassa saadanäistä tartuntoja vankilassa ja toimia taudin levittäjänävankilasta vapauduttuaan.
Det er dokumentert at folkehelsepolitiske tiltak ifengslene kan være effektive og derfor har betydning bådefor de innsattes helse og for folkehelsen.
On näyttöä siitä, ettäkansanterveyden hoitotoimet vankiloissa voivat olla tehokkaitaja että ne voisivat vaikuttaa näin ollen sekä vankien että kokoyhteiskunnan hyvinvointiin.
2.Akkurat som det ikke finnes noen enkelt modell for hvordannarkotikaproblemene kan bekjempes ute i samfunnet, finnesdet ingen enkelt modell som kan brukes for alle innsatte sombruker narkotika.
2.Kuten ei ole olemassa yhtä yleispätevää mallia sille, mitenyhteiskunnan huumeongelmiin tulisi suhtautua, ei myöskäänhuumeita käyttäviä vankeja varten ole yhtä yleispäteväämallia.
5.Selv om de fleste EU-medlemsstater i sine narkotikastrategiergenerelt fastslår at behandlingstilbudet innenfor murene skalvære like godt som det utenfor, er dette i praksis sjeldentilfelle.
5.Vaikka Euroopan unionin jäsenvaltioidenhuumausainestrategioissa on yleisesti tunnustettu, ettävankiloissa on tarjottava samat terveydenhoitopalvelut kuinvankiloiden ulkopuolella, käytännössä tilanne on harvointällainen.
I mange anstalter er tilbudet for narkotikabrukeresvært begrenset, men det finnes eksempler på god praksis.
Monissa vankiloissa huumausaineiden käyttäjilletarkoitettujen palvelujen tarjonta on erittäin vähäistä, vaikkajoitakin esimerkkejä hyvästä käytännöstä onkin olemassa.
3.To nøkkelproblemer er til hinder for utbyggingen avrusmiddelomsorgen i fengslene: for det første problemet medavveiningen mellom helsemål og disiplinære,sikkerhetsmessige og praktiske forhold som fengselsledelsenmå ta hensyn til; dernest nødvendigheten av at
Ensinnäkin vankilan johdon on vaikea löytäätasapaino terveyteen liittyvien tavoitteiden sekä kurinpidon,turvallisuuden ja käytännön kysymysten välillä. Toiseksivankilan johdon ja henkilökunnan on ymmärrettävä olevansamerkittävässä asemassa huumausaineongelmia käsiteltäessä.
6.Mange innsatte med narkotikaproblemer er dårlig forberedtved løslatelse og opprettholder ikke kontakt medrusmiddelomsorg og sosialt støtteapparat.
6.Monet huumeongelmista kärsivät vangit ovat huonostivalmistautuneita vapautumiseensa, eivätkä he säilytä yhteyttähuumeidenkäyttäjille tarkoitettuihin palveluihin eivätkäsosiaalipalveluihin.
Behandling av narkotikabrukere i fengsel – Oversikt sprøytebrukerne satte sin første sprøyte ifengsel.
Huumeidenkäyttäjien hoito vankiloissa – Yleiskatsaus
Narkotikaproblemer ervanlige i fengsel og seksuelt misbruk er helt vanlig og kanvære forbundet med narkotikabruk.Akkurat som utenfor fengselet vil graviditetog omsorg for barn være tungtveiende iforhold til narkotikabehandling.
Huumeita käyttävistä vangeistatehtyjen tutkimusten tulokset ovathuolestuttavia. Niiden mukaan3–26prosenttia käytti ensimmäistä kertaahuumeita vasta jouduttuaan vankilaan, ja21prosenttia pistämällä huumeitakäyttävistä aloitti pistoskäytön vankilassa.
Narkotikabruk i fengsel kan også væreforbundet med en særskilt risikoutsattatferd, f.eks. deling av narkotika ogsprøyteutstyr. Risikoen kan faktisk forverresfordi forebyggende tiltak, som tilbud omsterilt sprøyteutstyr, ofte er forbudt.
Vaikka vankiloissa on vähemmän naisiakuin miehiä, naisilla esiintyy huumeongelmiamiehiä useammin.
Både innenfor og utenfor fengsel er detvanskeligere å få medlemmer av etniskeminoriteter inn i et behandlingsopplegg.Eksempler på god praksis som er identifisertav sosiale tjenester innen dette feltet, tilsierat det er viktig å være bevisst på kultureltfølsomme problemstillinger (spesieltkjønnsbaserte og religiøse spørsmål), atpersonalet har en passende bakgrunn og atspråkproblemer blir tatt på alvor.
Näin ollen tutkimuksista ei saadavälttämättä edustavaa kuvaa koko maantilanteesta. On kuitenkin selvää, että suurinosa pidätetyistä (joidenkin tutkimustenmukaan jopa 86 prosenttia) on kokeillutjoskus laittomia huumausaineita ja ettäsäännöllisesti tai pistämällä huumausaineitakäyttävien määrä on suuri.
Som samfunnet generelt bestårfengselsbefolkningen av enkeltpersonersom har svært ulik erfaring mednarkotikabruk, selv om antallet personermed et rusmiddelproblem ogsprøytebrukere er høyere i fengslene.Mulige mål for tiltakene må omfatteforebygging, behandling, sosialreintegrasjon og skadereduksjon.
Sekä vankiloissa että vankiloidenulkopuolella etnisiin vähemmistöihin kuuluvathenkilöt vastustavat monesti huumehoitoa.Vähemmistöille tarjottavien palvelujen osaltavoidaan esittää seuraavia hyödyllisiäyhteisötoiminnan hyvien toimintakäytäntöjenesimerkkejä: kulttuurisesti arkaluonteistenasioiden huomioonottaminen (erityisestisukupuoleen ja uskontoon liittyvätkysymykset), taustaltaan sopivanhenkilökunnan palkkaaminen sekäkieliongelmiin paneutuminen.
En måte å løsedette problemet på, har vært å byggeopp rusfrie avdelinger, såkaltekontraktsavdelinger, der de innsatte frivilliggår med på en ordning hvor ingenrusmidler er tilgjengelig og ingen bruk avrusmidler tolereres på avdelingen. Dette er ofte overvåket med stikkprøver.
Euroopan unionin alueen vankeja koskevientutkimusten mukaan huumeita ainakin kerranpistämällä käyttäneitä on arviolta6–69prosenttia, mikä on huomattavastienemmän kuin koko väestön osalta arvioitualle yksi prosenttia.
Å trekke konklusjoner med hensyntil utbredelse er også vanskelig i og medat en del studier er blitt gjennomført pålokalt nivå blant et lite antall innsatte oggir derfor ikke nødvendigvis etrepresentativt bilde av situasjonen pånasjonalt plan.
Kuten yhteiskunnassa yleensä, myösvankiloissa yksittäisten henkilöidenhuumekokemukset vaihtelevat huomattavasti,vaikka huumeongelmista kärsivien jahuumeita pistämällä käyttävien määrä onkinsuurempi.
Det er imidlertid klart at etflertall av de innsatte (i enkelte rapporterinntil 86 %) har en viss erfaring medillegale rusmidler, og at antalletregelmessige brukere eller sprøytebrukereogså er høyt.
Toiminnan mahdollisia tavoitteitaovat huumeiden käytön ehkäisy, huumehoitoja uudelleen yhteiskuntaan sopeuttaminensekä haittojen vähentäminen.
En artikkel [5] som nylig kom ut omrisikoatferd blant sprøytebrukere i fengsel i Europa, konkluderer med at det er etkonsistent funn internasjonalt at en tredelav alle voksne, mannlige innsatte haddeerfaring med sprøytebruk.
Äskettäin julkaistussa tutkimuksessa [5], jokakäsitteli pistämällä huumeita käyttävien
Kroniske rusmiddelbrukere har ofte værtgjennom både fengselsopphold ogmislykkede forsøk på å bli rusfri.Psykologiske eller psykiatriske problemerer også utbredt, og deres fysisk helse erofte dårlig.
Jatkuvasti huumeita käyttävät henkilöt ovatusein joutuneet jossakin elämänsä vaiheessavankilaan ja käyneet läpi epäonnistuneitahoitoyrityksiä.
De kan ha motvilje mot åbegynne på nok et behandlingsopplegg isoningstiden eller være dårlig motivert forå ta tak i de underliggende problemene.På den annen side kan fengselet forandre representere en mulighet for årevurdere sitt forhold til narkotika og fådekket andre, primære helsebehov.
Psykologiset tai psykiatrisetongelmat ovat myös yleisiä, ja ruumiillinenterveydentila on usein heikko.
Formålet med ethvert fengsel erinnesperring og kontroll med de innsatte.Tjenestene innen rusmiddelomsorgen erinnrettet på behovene til en vanskeligstilt,uensartet gruppe mennesker.
He voivat olla vastahakoisia aloittamaanuutta hoitojaksoa vankilassa, tai he eivätjuurikaan ole kiinnostuneita ongelmiensaratkaisemisesta.
Å bringedisse sprikende tilnæringsmåtene sammenog få dem til å trekke i samme retning, erkanskje en av de største politiskeutfordringene på området.
Valoisammalta kannaltakatsottuna vankila voi tarjota joillekinvangeille mahdollisuuden arvioidahuumeiden käyttöä uudelleen ja saadaapua muihin terveysongelmiin.
‘Vi vet at narkotikabruk er et problem i europeiske fengsler, og vi vet at narkotikaproblemet representerer betydelige kostnaderbåde for den enkelte og for samfunnet.
Vankiloiden päätehtävä on pitää säilössä javalvoa vankeja. Huumehoitopalvelut onsovitettava syrjäytyneen, kaoottisen ryhmäntarpeisiin.
Utfordringen for europeisk narkotikapolitikk blir åsikre at fengslene fungerer slik atsituasjonen bedres, ikke forverres.’
Näiden toisistaan huomattavastieroavien näkökantojen saattaminen yhteensekä yhteistoimintaan kannustaminen ovatehkä huumehoidon kaikkein suurin haaste.
Mange innsatte narkotikabrukere sonerbare korte dommer eller sitter i varetekt.Det betyr at tiden som står til rådighet forbehandlingstiltakene ofte er sværtbegrenset.
”Tiedämme, että huumausaineidenkäyttö vankiloissa on ongelma Euroopassa ja että huumausaineongelmista sekä yksilöille ettäyhteisöille aiheutuvat kustannuksetovat huomattavat.
Muligheten for overføring tilordinær rusmiddelomsorg er derforavgjørende for å sikre kontinuitet ibehandling og omsorgstilbud etterløslatelse.
Euroopanhuumausainepolitiikan haasteenaon varmistaa, että vankiloidentilannetta yritetään parantaa, eipahentaa.”
Unge mennesker utgjør generelt en særligutsatt gruppe i fengslene, og spesielt iforhold til bruk av narkotika.
Monet huumeita käyttävät vangit on tuomittulyhytaikaisiin vankeusrangaistuksiin, tai heovat tutkintavankeudessa.
Mobbing,trusler, seksuelt misbruk og selvpåførtskade er problemer som henger sammenog kompliserer arbeidet med dennegruppen, og problemene kan væreforbundet med eller til og med føre til atvedkommende begynner med narkotikaeller injisering.
Näin ollenhuumehoitoon käytettävissä oleva aika onusein hyvin lyhyt. Potilaan ohjaaminenvankilan ulkopuoliseen huumehoitoon onkinvälttämätöntä, jotta hoito jatkuisivapautumisen jälkeen.
En del narkotikabrukere kanskje slutter ellerkutter ned på bruken etter soning, mennettopp tilgangen til stoff i fengsleneinnebærer at noen vil begynne å brukenarkotika, andre innsatte vil øke bruken,og enkelte vil til og med gå over til merskadelig atferd.
Jos asiaa tarkastellaan kansanterveydennäkökulmasta, Euroopan unioninvankiloiden kolme suurinta haastetta ovatmielenterveysongelmat, huumausaineet jatartuntataudit[6].
Det er bekymrende atundersøkelser blant narkotikabrukere ifengsel viser at mellom 3 % og 26 %hadde sin første erfaring med narkotikamens de var innsatt, og inntil 21 % av
Pahimmillaan vankilapahentaa kaikkia näitä ongelmia.Parhaimmillaan vankila tarjoaaainutlaatuisen tilaisuuden tavoittaa huumeidenkäyttäjät, jotka eivät ole koskaanolleet yhteydessä huumehoitopalveluihin[7],
Selv om fengselsbefolkningen består avfærre kvinner enn menn, er det størresannsynlighet for at kvinner rapporterer omet rusproblem. En fortid med prostitusjon
Jos vangin rikoksetliittyvät suoraan huumeiden käyttöön, onitsestään selvää, kuinka tärkeää tämän
Fra et folkehelsepolitisk synspunkt er de trestørste utfordringene for fengslene i EU:psykisk helsevern, narkotika ogsmittsomme sykdommer [6]. I verste fallkan et fengselsopphold forverre alle disseproblemene.
Nuoret vangit ovat yleisesti erityisen altisryhmä juuri huumausaineiden käytönsuhteen.
I beste fall kan fengselet bety en enestående mulighet for å nå fram til narkotikabrukere somaldri har vært i kontakt med spesialisertetjenester [7] og få dem til å gjøre noemed sitt rusmiddelproblem. For innsattehvis lovbrudd er direkte forbundet mednarkotikabruken, er betydningen av å setteinn tiltak for å bryte forbindelsen heltinnlysende, både for å reduserekriminaliteten og fra et helsemessigsynspunkt.
Vaikeat tilanteet, kuten pelottelu,uhkailu, seksuaalinen hyväksikäyttö jaitsensä vahingoittaminen, ovat ongelmia,jotka vaikeuttavat nuorten parissa tehtäväätyötä ja voivat vaikuttaa tai jopa johtaahuumausaineiden käytön tai pistoskäytönaloittamiseen.
Utfordringen blir å sikre atfengselsoppholdet ikke forverrer etnarkotikaproblem og – om mulig – girpositive gevinster både for den enkelte ogfor samfunnet.
yhteyden katkaiseminen on sekärikollisuuden vähentämisen että terveydenedistämisen näkökulmasta.
Skal vi klare dette, trengervi en strategisk tilnærming som gir rammerfor å integrere narkotikabehandling i denrollen fengselet for øvrig skal ivareta.
Tavoitteidensaavuttamiseksi tarvitaan strategistalähestymistapaa, jonka avulla huumehoitovoidaan yhdistää vankilan muihin tehtäviin.
Innsatte som har fåttsubstitusjonsbehandling opplever at denneofte blir avbrutt under et fengselsopphold,men i en del land er dette heldigvis i ferdmed å endres.
Kunhuumeidenkäyttäjä on korvaushoidossajoutuessaan vankilaan, vankilalaitoksenratkaistavaksi tulee useita monitahoisiakysymyksiä, esimerkiksi hoidon jatkuvuus,yhteys ulkopuolisiin hoitopalveluihin jakorvaus- tai vieroitushoidon saatavuus.Korvaushoidossa olleet vangit huomaavat,ettei korvaushoitoa jatketa monessakaanvankilassa, joskin käytäntö on muuttumassaeräissä maissa.
Det er klart at selv ombåde praktiske hensyn og kontrollhensyngjør det vanskeligere å tilbysubstitusjonsbehandling i et fengselsmiljø,har vi tilstrekkelig bevis for at denne typentiltak er av stor verdi for enkelte typernarkotikaproblemer og derfor utvilsomt børvurderes nærmere.
Vaikka toimintakäytäntöihin javalvontaan liittyvät kysymykset hankaloittavatselvästi korvaushoidon antamista vankilansisällä, korvaushoidon arvo tiettyjenhuumeongelmien ratkaisemisessa tekee siitäharkitsemisen arvoisen.
Særlig er detviktig at fengselets helsefaglige personellaksepterer betydningen av at de innsattefår et behandlingstilbud i fengselet.
Vankilanterveydenhoitohenkilöstön sitoutuminenhuumehoidon antamiseen vankilassa onerityisen tärkeää.
En sterk og profesjonelt uavhengigfengselshelsetjeneste som påtar seg enbredt definert rolle når det gjelder ådekke de innsattes helsemessige behov, vil sannsynligvis være et nøkkelelement i ethvert vellykket behandlingsinitiativ.
Vahva ja ammatillisestiriippumaton vankilan terveydenhuolto, jossaotetaan potilaiden terveydenhoitotarpeetlaaja-alaisesti huomioon, on todennäköisestiavaintekijä kaikessa onnistuneessahuumehoidossa.
Skal dette målet oppnås, må det etableresegnede nettverk mellom fengsel ogetterverntjenester som trer inn til rett tid.
Tavoitteen saavuttamiseksi vankiloilta jajälkihoidon palveluyksiköiltä vaaditaansopivaa ja oikea-aikaista yhteistyötä.Joissakin tapauksissa ehdonalaisenvapauden myöntämiseen on liitetty vaatimushoitoon osallistumisesta.
En del fengsler har ordninger forprøveløslatelse som forutsetter behandling.Det er imidlertid klart ønskelig åoppmuntre de innsatte til frivillig åengasjere seg i behandling og å etablereforbindelsen med det sosialestøtteapparatet.
On kuitenkin hyvintoivottavaa, että vankeja kannustetaanosallistumaan vapaaehtoisesti hoitoon jatukeutumaan sosiaalipalveluihin.Perusterveydenhuollon ja tukipalvelujenkoordinointi on keskeistä HIV-, hepatiitti- taituberkuloositartunnan saaneen vanginkokonaisvaltaisen hoidon kannalta.
Samordning medprimærhelsetjeneste og støtteapparat eravgjørende for den kliniske oppfølgingenav innsatte med HIV, hepatitt ellertuberkulose for å sikre at overføringenresulterer i en ubrutt fortsettelse avomsorgen og at medisineringen ikke avbrytes.
Näin varmistetaan, että vankilanulkopuoliseen hoitoon siirtyminen merkitseehoidon saumatonta jatkumista eikä lääkitys keskeydy.
Til tross for politisk mandat til å behandleproblembrukere har bare noen få fengslertilstrekkelige ressurser for å tilbyhensiktsmessige behandlingsprogrammer,og i mange fengsler finnes overhode ikkeslike tjenester.
Rikollisille annettavan hoidon laatu onvankilaan saapumisesta vapauttamiseen astiratkaiseva tekijä huumeiden käytönvastaisessa työssä vankiloissa.
Det er likevel positivt at detetter hvert settes inn flere ressurser pådette feltet, og situasjonen er, i det minstei en del land og for en delbehandlingsalternativers vedkommende, i ferd med å bedres.
Hyvin koordinoituja ratkaisuja kaivataan,sillä hyödyt kohdistuvat yksittäisten vankienlisäksi koko yhteiskuntaan.
Kvaliteten på omsorgen for lovbrytere, frainnsetting i fengsel og til de forberedes forløslatelse, antas å være en avgjørendefaktor om kampen mot narkotikabruk ifengslene skal lykkes.
Vaikka vankiloille on annettu tehtäväksihoitaa huumeiden ongelmakäyttäjiä, vainmuutamilla vankiloilla on riittävät varatasianmukaisten hoito-ohjelmientarjoamiseksi; monissa vankiloissahoitopalveluja ei tarjota ollenkaan.Myönteisemmältä kannalta katsottunahoitoon on alettu sijoittaa entistä enemmänvaroja, ja tilanne on paranemassa ainakinjoissakin maissa ja joidenkinhoitovaihtoehtojen osalta.
Som ellers i samfunnet er utbredelsen av HIV og hepatitt C-smitte i fengslenehøyere blant sprøytebrukere enn blantikke-sprøytebrukere, og helseproblemenesprøytebruken forårsaker er mer akutte.Blant innsatte som bruker sprøyte, variererutbredelsen av HCV fra mellom 30 og 44% i Storbritannia til over 80 % i Tyskland(Berlin) og Irland. HIV-anslagene variererfra 0-2 % i Storbritannia, Danmark og Belgia, til 23 % i Spania og 28 % i Portugal.
Kuten yhteiskunnassa yleensäkin, HIV:n jahepatiitti C:n levinneisyys vankiloissa onyleisempää huumeita pistämällä käyttävilläkuin muilla vangeilla, ja siihen liittyvätterveysongelmat ovat akuutimpia.
Mangelen på sprøyteutstyr ifengselet kan medvirke til økt deling av utstyr.
Arviot HIV:nlevinneisyydestä vaihtelevat Yhdistyneenkuningaskunnan, Tanskan ja Belgian0–2prosentista Espanjan 23prosenttiin ja Portugalin 28prosenttiin.
Dette innebærer atsprøytebrukere som fortsetter å brukenarkotika under fengselsoppholdet, kanvære særlig utsatt for smitte, og studierhar dokumentert at plutselige HIV- ellerhepatittutbrudd i fengsel kan direktetilbakeføres til intravenøs narkotikabruk [8].
Pistosvälineidenvähäisyys vankiloiden sisällä aiheuttaneesen, että välineiden lainaaminen lisääntyy.Niinpä huumeita pistämällä käyttäväthenkilöt, jotka jatkavat huumeiden käyttöävankilassa, lienevät erityisen alttiitatartuntataudeille. Tutkimukset ovatosoittaneet, että vankiloissa on ilmaantunutäkillisiä HIV- ja hepatiittitartuntoja, jotkaliittyvät suoraan huumeidenpistoskäyttöön[8].
En rekke samordnede tiltak er nødvendigeog fordelene kommer ikke bare denenkelte innsatte til gode, men helesamfunnet.
Lääkkeettömät hoitomuodot ovat olleethallitsevia Euroopan unionin alueenvankiloissa.
Når den innsatte så løslates og kommertilbake til sitt nærmiljø, kan sykdommenspres, noe som understreker hvor storekonsekvenser dette kan få for folkehelsenog hvor viktig det er å sette inn tiltak påområdet.
Metadonihoitoon suhtaudutaanristiriitaisesti monissa vankiloissa, vaikka seonkin yleisesti tunnustettu, tehokas
Bare et fåtall fengsler i EU harinfeksjonsforebyggende tiltak tilsvarendeslike som befolkningen for øvrig ellerstilbys, f.eks. fortrolig HIV- og hepatitt-
Kun vanki vapautuu ja palaa kotiinsa,tartunta voi levitä, mikä merkitsee laajempiavaikutuksia kansanterveyteen.
Medikamentfrie behandlingsmetoder hardominert tilbudet i europeiskfengselsvesen. Metadonbehandling erfortsatt omstridt i mange fengsler selv omdenne behandlingsformen ellers har vunnetbred aksept som et effektivt tiltak motopioidavhengighet.
Asialle on siistärkeää tehdä jotain.
Det er for tiden en sørgelig kjensgjerningat for de fleste som har et rusproblem nårde settes i fengsel, er muligheten for å nyte godt av en vel utbygd ogsamordnet rusmiddelomsorg snarereunntaket enn regelen.
Tällä hetkellä mahdollisuus hyötyä pitkällekehitetyistä ja koordinoiduistahuumehoitopalveluista on kuitenkinvalitettavasti pikemmin poikkeus kuin sääntösuurimmalle osalle niistä, jotka kärsiväthuumausaineongelmista vankilaanjoutuessaan.
Fokus på narkotikaer en serie policy-orienteringer som utgis av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk(EONN), Lisboa.
Teemana huumeet – Drugs in focuson tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurantakeskus (EHNVS) Lissabonissa.
Orienteringene utkommer seks ganger i året på Den europeiske unions 11 offisielle språk samt norsk.Originalspråk: engelsk. Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
Tilannekatsaukset julkaistaan kuusi kertaa vuodessa Euroopan unionin 11 virallisella kielelläsekä norjaksi.
For gratis abonnementvennligst bruk e-post info@emcdda.eu.int
Maksuttomien tilausten yhteydessä pyydetään tarkentamaan sähköpostin välityksellä (info@emcdda.eu.int), mitä tietoja tarvitaan.
Konklusjoner Narkotikabehandling i fengsel – politiske betraktninger
Johtopäätökset Huumehoito vankiloissa – näkökohtia toimintalinjoiksi
TD-AD-03-001-NO-C fengslene, bør være et uttalt politisk mål.
TD-AD-03-001-FI-C vankiloissa olisi asetettava selvästi toiminnanpäämääräksi.
Effektive tiltak måiverksettes for å verne om de innsattes, personalets ogbefolkningens helse.
Tehokkaita toimia tarvitaan, jotta vankien,henkilökunnan ja vankilan ulkopuolisen yhteisön terveysvoidaan suojata.
Politikken på dette området må tahensyn til hvordan fengselsvesenet skal behandle innsattesom har HIV eller andre narkotikarelaterte infeksjoner.
On luotava toimintamallit sille, mitenhoidetaan vankeja, joilla on HIV-infektio ja muitahuumeisiin liittyviä tartuntatauteja.
1.For å få en forståelse av omfanget av narkotikabruken ifengslene og hvordan denne arter seg, er det klart behovinnom hele EU for å investere i den forskning og kartleggingsom er nødvendig for å kunne utforme en velfundert politikksamt legge til rette for utbyggingen, målsetningen ogevalueringen av de ulike tiltakene.
1.Jotta saadaan selville vankiloissa tapahtuvan huumeidenkäytön laajuus ja luonne, kaikkialla Euroopan unionissaon selvästi tarpeen panostaa tutkimukseen ja seurantaan.Ne mahdollistavat hyvin perustellun toimintapolitiikankehittämisen vankiloille sekä käytettyjen hoitotoimienkehittämisen, kohdentamisen ja arvioinnin.
5.En politisk forpliktelse til å tilby de innsatte et pleie- ogomsorgstilbud som er likeverdig med det helsetilbudet ogstøtteapparatet som tilbys andre personer mednarkotikaproblemer, gir bare mening om den følges opp mednødvendige investeringer i ressurser.
2.Huumeisiin ja rikollisuuteen liittyvien ongelmienmonimutkaisuus vaatii monipuolisia vastatoimia. Siksi ontarpeen lisätä kiireesti tietoa hyvistä hoitokäytännöistäsekä kehittää ja arvioida hoitomalleja.
3.Skal vi lykkes med å håndtere narkotikaproblemet ifengslene, er det en forutsetning at fengselspersonaletengasjerer seg, at det foretas en avveining mellomkontrollhensyn og behandlingsmål samt at helsetjenester ogsosialt støtteapparat samordnes nærmere.
3.Huumeongelmien onnistunut ratkaiseminen vankiloissavaatii vankilahenkilöstön osallistumista, valvonnan jahoitotavoitteiden tasapainottamista sekä tiivistä yhteistyötäsosiaali- ja terveydenhuollon tukipalvelujen kanssa.
4.En reduksjon av risikoen for å få HIV og andreinfeksjonssykdommer som er relatert til sprøytebruk i
4.HIV-tartunnan ja muiden huumeiden pistoskäyttöönliittyvien tartuntatautien tartuntavaaran vähentäminen
6.En kontroll på om rusmiddelomsorgen for de innsattefungerer, er evnen til oppfølging etter løslatelse.
6.Vangeille tarjottavien huumehoitopalvelujen avainkysymyson se, pystytäänkö hoitoa jatkamaan vangin vapautuessa.Vastavapautuneet vangit ovat huomattavassa vaarassajatkaa rikollista toimintaa ja huumeiden käyttöä tai ottaayliannostuksen.
Vedløslatelse av innsatte er faren for raskt tilbakefall tilkriminalitet og narkotikabruk eller risikoen for overdosesvært stor, og den kan bare reduseres dersom kontaktenmed behandlingstjeneste og sosialt støtteapparatopprettholdes.
Riski pienenee, jos vangin yhteyshuumehoitoon ja sosiaalisiin tukipalveluihin säilytetään.
FNs Generalforsamlings 20. spesialsesjon, viet en felles innsats for å bekjempe verdens narkotikaproblem, Declaration onthe guiding principles of drug demand reduction.
Yhdistyneet Kansakunnat,yleiskokouksen 20. erityisistunto, joka omistettiin koko maailman huumeongelmien vastaiselletyölle, Julistus huumausaineiden kysynnän vähentämistä ohjaavista periaatteista.
Europarådet,Resolusjon R (89) 14 av 24. oktober 1989.CORDROGUE64, Brussel, 1. desember 1999.
Euroopan neuvosto,Suositus n:o R (89) 14, 24. lokakuuta 1989.Cordrogue, Vol. 64, Bryssel, 1. joulukuuta 1999.
OFFISIELL UTGIVER:Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.© Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk, 2003.ADMINISTRERENDE DIREKTØR:Georges Estievenart. REDAKTØRER:Joëlle Vanderauwera, Paul Griffiths. FORFATTER:Paul Griffiths, Margareta Nilson, Chloé Carpentier, Petra Paula Merino. GRAFISK UTFORMING:Dutton Merrifield Ltd, UK.Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA:Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2003.JOHTAJA:Georges Estievenart.
Et utvidet EU og narkotika — utfordringer og perspektiver
EU:n laajentuminen ja huumeethaasteita ja näköaloja
Trusler og utfordringer: oppfatninger og virkelighet
Uhkakuvia ja haasteita: havainnot ja todellisuus vuoden aikana, sillä nykyään hakijamaatovat selvästi huumeiden kohdemaita.
Perspektivet av et EU som består av inntil28 medlemsstater kan blant folk flestskape en unyansert frykt for alt som harmed narkotika å gjøre.
Ajatus Euroopan unionista 28 jäsenvaltionkokonaisuutena saattaa aiheuttaa suuressayleisössä pelkoa ainakin huumeidenosalta.
Bekymringengjelder spesielt faren for øktnarkotikasmugling, særlig fra og vialandene i Sentral- og Øst-Europa (CEECs).
Tunnetaan vakavaa huoltahuumekaupan lisääntymisestä erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maista ja niidenkautta.
Tilgjengelige data tyder på atnarkotikabruken øker, både av heroin,som erstatter lokalt produserte opiater, og av cannabis, som er det mest vanligestoffet i disse landene, da særlig tileksperimentelt misbruk og rekreasjonsbruk.Det er også påvist en økning i bruken avsyntetiske stoffer, og en del av disse blireksportert fra EU til markeder i Sentral- og Øst-Europa.
”Hakijamaiden ponnisteluthuumeita koskevien toimintojensayhdensuuntaistamiseksi EU:n jasen nykyisten jäsenvaltioidenkanssa eivät riipu vain täydestätunnustamisesta vaan myösjatkuvasta tuesta. Jäsenvaltioidenon tärkeää voimistaakoordinointiaan jatiedotusmekanismejaan sekämyöntää niille riittävätvoimavarat.”
‘Søkerlandenes innsats for å bringetiltakene på narkotikaområdet pålinje med tiltakene i EU og dagensmedlemsstater forutsetter ikkebare at problemet erkjennes i sinfulle bredde, men ogsåkontinuerlig støtte.
Käytettävissä olevat tiedot kertovat, ettähuumeiden käyttö on lisääntymässä.Heroiinia on korvaamassa paikallisestiviljellyt opiaatit ja kannabis on näidenmaiden eniten käytetty huume erityisestivapaa-aikana.
Det vil væreavgjørende at de styrker sinesamordning- oginformasjonsmekanismer ogbevilger, der det er nødvendig, deressurser som trengs.’
Lisäystä on havaittu myössynteettisten huumeiden käytössä, joistaosa tuodaan Keski- ja Itä-Euroopan maihin EU-maiden alueelta.
Leder for EONNs styre retningslinjer for hvilke tjenester som skaltilbys og i hvilket omfang.
Puheenjohtaja EHNVS:n hallintoneuvosto
I denne sammenhengen vil et framtidigutvidet EU stå overfor nye, mer komplekseutfordringer, fra å omfattende lovmessigetiltak til å få på plass administrative ogsamordnende strukturer samt å utvikle
Laajentunut unioni joutuu kohtaamaanuusia ja aiempaa monimutkaisempiahaasteita lainsäädännöllisten keinojen,hallinto- ja koordinaatiojärjestelmien
Bildet er imidlertid langt mer sammensatt.Den mest markante økningen i handelenmed narkotika over landegrensene fantsted etter Jernteppets fall, og har nå nåddet kritisk nivå.
Silmiinpistävin lisäys rajatylittävässä huumekaupassa tapahtui hetirautaesiripun poistumisen jälkeen. Tällähetkellä huumekauppa on saavuttanutkriittisen tason.
Det nye er at situasjonen ide fleste søkerlandene er vesentligforandret de siste fem til ti årene i det denå selv de nå selv er blitt et klart mål fornarkotikahandelen.
Tilanne on muuttunutdramaattisesti viimeisten viiden, kymmenen käyttöönotossa sekä tarjottavien palvelujenmäärän ja laadun kehittämisessä.
Søkerlandene er de landene som har søkt om medlemsskap i Den europeiske union, pluss de som fikk sin søknad godkjent av Det europeiske råd på møter i Luxembourg i 1997 og Helsinki i 1999.
Hakijamaita ovat ne 13 maata, jotka ovat hakeneet Euroopan unionin jäsenyyttä ja joiden hakemukset Eurooppa-neuvostohyväksyi Luxemburgissa 1997 ja Helsingissä 1999.
Det er 13 søkerland: Bulgaria, Den tsjekkiske republikk,Estland, Kypros, Latvia, Litauen, Malta, Polen, Romania, Slovakia, Slovenia, Tyrkia og Ungarn. For ti lands vedkommende bleforhandlingene om tiltredelse avsluttet i København i desember 2002.
Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia,Tsˇekin tasavalta, Turkki, Unkari, ja Viro.
Målsettingen er at Bulgaria og Romania skal kunne ønskesvelkommen som medlemmer av EU i 2007.
Tavoitteena on saada Bulgaria ja Romania EU:n jäsenmaiksi vuonna 2007.
I desember 2004 forventes Rådet å ta beslutningen om når forhandlingene med Tyrkiaskal innledes.
Joulukuussa 2004 neuvoston ontarkoitus päättää, milloin neuvottelut Turkin kanssa voidaan käynnistää.
Samtlige søkerland har påbegynt arbeidet med å samordne sine tiltak med EONN for å følge utviklingen av narkotikafenomenet.
Kaikki hakijamaat tekevät tällä hetkellä yhteistyötä EHNVS:n kanssa huumetilanteen seuraamiseksi.
Et blikk på politiske nøkkeltema
Keskeiseit toimintalinjat lyhyesti
1.Forskjellen mellom ’øst’ og ’vest’ når det gjelderutbredelsen av narkotikabruk blant ungdom, blir stadigmindre.
1.Nuorten ihmisten huumeidenkäytön tasot ovatvähitellen lähenemässä toisiaan ’idässä’ ja ’lännessä’.
Søkerlandene har gåttsektorvis fram i utviklingen av tiltakene og har først ogfremst prioritert håndheving av loven, dernestforebygging og behandling.
Hakijamaissa vastausmalleja on kehitettyalakohtaisesti niin, että etusija on annettulainvalvonnalle ehkäisyn ja hoidon sijasta.
2.I løpet av 1990-årene ble heroin det stoffet som skaptestørst problemer i de fleste søkerlandene, og i enkelteland førte dette til at misbruken nådde et nivå somantakelig kan sammenliknes med gjennomsnittet i EU.
2.1990-luvulla heroiini oli merkittävin ongelmahuumeuseimmissa hakijamaissa, ja joissakin maissahuumeiden ongelmakäyttö oli tasoltaan verrattavissa EU:n keskiarvoon.
5.Den tilnærmingen som ligger til grunn for dagensnarkotikapolitikk i Vest-Europa er resultatet av en langprosess som ennå ikke er helt konsolidert, mens mangeav søkerlandene ennå er i innledningsfasen når detgjelder utformingen av tiltakene.
5.Länsi-Euroopan maiden huumepoliittisetlähestymistavat ovat pitkän kehityksen tulosta, javaativat vielä aikaa vakiintuakseen. Monethakijamaat ovat vasta alkuvaiheessalähestymistapojensa kehittämisessä.
3.Selv om trender og mønstre for misbruk av narkotikahar mange fellestrekk, vil det i en utvidet union fortsattvære nødvendig å få bukt med svært varierende lokaleforhold.
3.Riippumatta yleisistä suuntauksista ja huumeidenkäyttömalleista laajentuneessa unionissa onvälttämätöntä toimia paikallisesti hyvinkinmonenlaisten erityistilanteiden kanssa.
4.Medlemsstatenes respons på dette fenomenet har istadig større grad avveid en repressiv holdning mot
4.EU:n jäsenmaiden tähänastiset vastaukset tähänilmiöön ovat yhä enemmän olleet tasapainoiluarajoittavan ja terveyssuuntautuneen lähestymistavan
Situasjonen i en utvidet europeisk union — oversikt mennesker i disse landene misbrukerrusmidler, vekker alvorlig bekymring forfølgene på lang sikt.
Katsaus tilanteeseen laajentuneessa EU:ssa
Nivåene av stoffmisbruk i’øst’ og ’vest’ nærmer seghverandre
‘Idän’ ja ‘lännen’huumeidenkäytön tasot ovatlähenemässä toisiaan
Mens misbrukergruppen i EU stort sett erstabil og blir eldre (særlig gjelder detteopiatbrukere), er fenomenet i de flestesøkerlandene av nyere dato, ogmisbrukerne er generelt yngre.
Siinä missä ongelmakäyttäjien ryhmä on EU-maissa melkoisen vakaa ja ikääntyvä(erityisesti opiaattien käyttäjät), hakijamaissaongelma on suurelta osalta uudempi jakäyttäjätkin yleensä nuorempia.
Det knytterseg stor bekymring til hvilke potensielleproblemer dette vil føre med seg.
Suurenahuolenaiheena ovatkin tulevaisuudenmukanaan tuomat ongelmat.
Misbrukens omfang isøkerlandene nærmer seggjennomsnittet i EU
Huumeiden ongelmakäyttöhakijamaissa on lähenemässä EU:n keskiarvoa
Som i EU-statene er rekreasjonsbruk ogeksperimentering med stoff i ferd med åbli en vesentlig del av ungdomskulturen ide fleste søkerlandene.
EU:n jäsenmaiden tavoin huumeidenkäytöstä ja kokeilusta vapaa-aikana ontulossa yhä olennaisempi osanuorisokulttuuria myös useimmissahakijamaissa.
Blant befolkningengenerelt i alle sentral- og østeuropeiskeland er eksperimentering med narkotikablitt stadig vanligere i løpet av de ti sisteårene.
Huumekokeilut ovat yleensäottaen lisääntyneet kaikissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa viimeisten 10 vuodenaikana.
Store narkotikabeslag på Balkan-ruten og i Sentral-Europa bekrefter at regionenfortsatt spiller en viktig rolle når detgjelder transport og lagring av heroin ogandre illegale stoffer, inkludert kjemiskeprekursorer.
Balkanin reitillä ja Keski-Euroopassa tehdytsuuret huumetakavarikot vahvistavatolettamuksen em. seudun jatkuvastaosuudesta heroiinin ja muiden laittomienaineiden sekä lähtöaineiden kuljetuksessa javarastoinnissa.
Selv om sprøytebrukerne – så langt – i defleste søkerlandene stort sett harunnsluppet HIV-epidemien, er det rikeligdokumentasjon på at inntak av narkotikaer forbundet med høyrisikoatferd.
Vaikka hakijamaiden suonensisäiset käyttäjätovatkin tähän mennessä välttyneetvarsinaiselta HIV-epidemialta, on olemassamyös näyttöä huumeidenkäyttöön liittyvästälaajahkosta riskikäyttäytymisestä. Tämäsaattaa johtaa huumeidenkäyttöön liittyvieninfektiosairauksien merkittäväänlisääntymiseen.
Dettekan føre til en betydelig økning inarkotikarelaterte smittsomme sykdommer.Av mangel på tilgang til tjenester kanenkelte grupper, som innsatte og personertilhørende enkelte etniske grupper ellerminoritetsgrupper, være spesielt utsatt for HIV- og hepatittsmitte.
Vangit sekä etnisten jamuiden vähemmistöjen jäsenet ovatpalvelujen saatavuuden vuoksi erityisenhaavoittuvia HIV- ja hepatiittitartunnoille.
Denne trenden er spesielt tydelig blantskoleelever, der antallet ungdommer i 15-16-årsalderen som minst én gang harprøvd et illegalt rusmiddel, ble doblet iperioden 1995-1999.
Niiden 15–16 -vuotiaiden koululaisten lukumäärä, jotkaovat kokeilleet jotakin laitonta huumettavähintään kerran, lisääntyi kaksinkertaiseksivuosien 1995–1999 välillä.
Mange søkerlanderkjenner nå at misbruk av narkotika blantungdom er en av de mest presserendesosiale bekymringene.
Monethakijamaat pitävätkin nuortenhuumeidenkäyttöä yhtenä uhkaavimmistasosiaalisista huolenaiheista.
Etter en periode da handelen mednarkotika var det størstenarkotikaproblemet forbundet medsøkerlandene, har heroin nå fått solidfeste på de innenlandske markedene, derdet gradvis erstatter lokalt produserteopiater og andre stoffer.
Venäjällä (mukaan lukien Kaliningradinalue), Valko-Venäjällä ja Ukrainassa HIV-tartuntojen leviäminen liitetään yleensähuumeiden suonensisäiseen käyttöön.
Følgelig er heroin(som hovedsakelig injiseres) det stoffetsom er mest utbredt blant dem som søkerbehandling for opiatavhengighet.
Tämäepidemia merkitsee tulevaa uhkaa EU:nulkorajoilla ja siihen vastaaminen vaatiiyhteisen lähestymistavan kehittämistä.
I Russland (inkludert Kaliningrad-området),Hviterussland og Ukraina er utbredelsenav HIV til en stor grad forbundet medinjisering av narkotika.
Erona huumekaupan aikaisempaantilanteeseen heroiinilla on tällä hetkellävahva asema hakijamaiden omillasisämarkkinoilla, ja se on vähitellenkorvaamassa paikallisesti tuotettujaopiaatteja ja muita aineita.
Denne epidemienpå Den europeiske unions framtidigeyttergrense utgjør en trussel og kreverutarbeidelse av en felles tilnærming for åmøte problemet.
Tästä johtuen(yleensä suonensisäisesti käytettävä) heroiinion yleisin huume opiaattiriippuvuuden vuoksihoitoon hakeutuvien parissa.
Felles trender og økendemangfold
Yleiset suuntaukset jailmiöiden moninaisuus
Disse‘nye stoffene’, som ikke behøver åinjiseres, kan oppfattes som ‘rene’,sofistikerte og harmløse.
Laajentuvasta unionista voidaanhahmottaa tiettyjä kaikille jäsenmailleyhteisiä suuntauksia ja ongelmia.
Mens stoffbruktidligere ble betraktet som avvikendeatferd, oftest assosiert med sosialtmistilpasset ungdom, er det nå blantungdom blitt stadig vanligere å brukenarkotika på fritiden.
”Laajentuvan unionin haasteena on auttaa uusia jäsenvaltioita rakentamaan yhdessä kattavampia ja kestävämpiä keinoja vastata tähän varsin monisyiseen ongelmaan.Asianmukaisten työvälineiden löytäminen edellyttää uusia aloitteita.”
Noen trender og problemer som er fellesfor alle medlemsstatene, kan ogsåidentifiseres i den utvidede unionen.
Käytetyt aineet ja niiden käyttötavat ovathyvin samanlaisia EU:n jäsenvaltioihinverrattuna.
Georges Estievenartadministrerende Direktør, EONN
Myös synteettiset huumeetovat entistä suositumpia nuorten ihmistenparissa.
•Det er generell enighet om betydningenog omfanget av stoffmisbruk ogeksperimentering med stoffer.•Cannabis er det stoffet som førstbrukes/eksperimenteres med.•Heroin er det mest problematiske stoffetsom brukes.•Bruken av syntetiske stoffer øker, og inoen mindre grad, bruken av kokain.•Omfanget og mønstrene blir etter hvertsammenlignbare for byer av tilsvarendestørrelse (Amsterdam, Berlin, Praha) ogblant sosiale grupper med sammekjennetegn.•Det finnes et kompleks forhold mellomnarkotikahandel, organisert kriminalitet,det sivile samfunn og verdensøkonomiensom ikke hemmes av landegrenser.
•Yleinen yksimielisyys aineiden käytön jakokeilun merkityksestä ja laajuudesta.•Kannabis on ensimmäinenkäytettävä/kokeiltava huume.•Heroiini on käytettävistä huumeistaongelmallisin.•Synteettisten huumeiden ja jonkin verranmyös kokaiinin käyttö on lisääntymässä.•Samankokoisten kaupunkien(Amsterdam, Berliini, Praha)käyttömäärät ja -tavat ovat käymässätoistensa kaltaisiksi toisiinsa verrattaviensosiaaliryhmien parissa. •Huumekaupan, järjestäytyneenrikollisuuden, kansalaisyhteiskunnan jamaailmanlaajuisen talouden välillä onmonimutkainen ulkorajoista riippumatonkeskinäinen suhde.
Derimot er forskjellen i mønstre ogproblemer på lokalt og regionalt plan blittstadig større.
Käyttöön liittyvät mallit ja ongelmat ovatkuitenkin yhä monimuotoisempiapaikallisella ja alueellisella tasolla.