pere/sami_parallel huggingface dataset:
Denne stigende trenden når det gjelder heroinbeslag, viser ikke bare hvor viktig det er at Europa samordner sine tiltak mot narkotikahandelen, men reiser også spørsmålet om hvilke konsekvenser den voksende heroinproduksjonen får på markedet i Europa.
Heroiinitakavarikkojen lisääntyminen on osoitus koordinoidun toiminnan merkityksestä salakuljetuksen torjunnassa Euroopassa yleensä, mutta se nostaa esille myös tärkeitä kysymyksiä kasvavan heroiinituotannon vaikutuksesta Euroopan markkinoihin.
Det er ikke avdekket noen klare trender når det gjelder gjennomsnittlig renhet, men pristrenden over 5-årsperioden 1999–2004 korrigert for inflasjon, er fallende i de fleste land.
Keskimääräisessä puhtausasteessa ei voida havaita selkeitä suuntauksia, mutta viiden vuoden (1999–2004) inflaatiokorjattu hinta on laskenut useimmissa maissa.
Selv om heroin er blitt lettere tilgjengelig og billigere i Europa, er det likevel ennå ikke dokumentert at dette har påvirket forbruksnivået generelt.
Heroiinia saa Euroopassa yhä helpommin ja edullisemmin, mutta toistaiseksi ei ole saatu näyttöä siitä, että tämä olisi vaikuttanut kokonaiskulutukseen.
Ut fra de vanlige indikatorene kan det se ut som om forekomsten av ny heroinbruk i Europa fortsatt går ned, at situasjonen sannsynligvis er stabil – og at en signifikant andel av de som har problemer med opioider nå får substitusjonsbehandling, i det minste i en del land. Av nye klienter i behandlingsapparatet har antallet klienter med et betydelig opioidproblem gått ned i de fleste land.
Kokonaisindikaattoreiden perusteella uusien heroiininkäyttäjien määrä on yhä laskussa Euroopassa, ja tilanne näyttää varsin vakaalta, sillä merkittävä osuus opioidiriippuvaisista saa nykyisin korvaushoitoa ainakin tietyissä maissa.
Men dette er et område hvor bruken tidligere har bredt om seg som rene epidemier, og det er derfor all grunn til fortsatt årvåkenhet.
Tilanteessa on kuitenkin ennenkin tapahtunut äkillisiä muutoksia, joten liialliseen tyytyväisyyteen ei ole varaa.
Forbindelsen mellom sprøytebruk av narkotika og helseproblemer er klar, og sprøytebrukere har høy risiko for overdose og alvorlige infeksjoner i tillegg til andre helseproblemer, f.eks. blodforgiftning og blodpropp.
Huumeiden injektiokäytön ja terveysongelmien välinen suhde on hyvin tiedossa, ja injektiokäyttäjillä on yliannostuksen ja vakavien infektioiden sekä muiden terveysongelmien, kuten verenmyrkytyksen ja verisuonitukosten, riski.
HIV-infeksjon er den helserisikoen som virkelig fikk fart på Europas folkehelseinnsats mot denne formen for narkotikabruk, og så godt som alle land har nå tiltak på plass for å forebygge ny smitte.
HIV-tartunta on terveysriski, jonka vuoksi Euroopassa on kansanterveysalalla erityisesti kiinnitetty huomiota tähän huumeidenkäytön muotoon, ja lähes kaikissa maissa onkin nyt interventioita uusien tartuntojen torjumiseksi.
For eksempel er utdeling av sprøyter og sprøytespisser, som en gang ble betraktet som ganske kontroversielt, nå til en viss grad tilgjengelig i praktisk talt alle medlemsland, selv om det er store variasjoner i dekningen landene imellom.
Useimmat maat ilmoittavat alhaisia määriä uusia diagnosoituja HIV-tartuntoja, jotka johtuvat huumeiden injektiokäytöstä, ja HIV-tartuntojen määrän arvioidaan olevan injektiokäyttäjillä alle viisi prosenttia. Pari varoituksen sanaa on kuitenkin paikallaan.
De fleste landene rapporterer om lav forekomst av nylig diagnostiserte tilfeller av HIV blant sprøytebrukere, og HIV-smitten i denne gruppen anslås nå til under 5 %.
Espanja ja Italia, joissa aidsin levinneisyys injektiokäyttäjien keskuudessa on suurin, eivät ensiksikään nykyisin toimita kansallisia tietoja HIV-tapauksista.
Men også her er tallene beheftet med stor usikkerhet; for det første har ikke Spania og Italia, som er to av de største landene hvis sprøytebrukere er hardest rammet av AIDS, lagt fram nasjonale data over antall HIV-tilfeller, for det andre framgår det av de nasjonale rapportene at HIV-smitte fremdeles forekommer i visse grupper av sprøytebrukere i hele Europa, og det er til og med tegn som tyder på at HIV-smitten øker i noen av gruppene som er undersøkt.
Toiseksi HIV tarttuu tietojen mukaan edelleen tietyissä injektiokäyttäjien ryhmissä Euroopassa, ja jopa tartuntojen lisääntymisestä tietyissä tutkituissa väestöryhmissä on näyttöä.
Denne årsrapporten avdekker bekymringsfulle forhold. Antallet narkotikarelaterte dødsfall, som generelt har gått ned siden 2000, har nemlig gått noe opp i de fleste landene i 2004.
Tämänvuotisessa raportissa on huolestuttavia havaintoja siitä, että huumekuolemien määrä, joka on yleisesti ottaen laskenut vuodesta 2000, on hieman noussut useimmissa maissa vuonna 2004.
Det er for tidlig å si noe om disse små forandringene faktisk varsler en ny, langsiktig trend, men det er viktig å ha på minnet at narkotikarelaterte dødsfall er en av de viktigste folkehelsekonsekvensene ved bruk av illegale rusmidler.
On vielä liian aikaista sanoa, ovatko nämä pienet muutokset osa laajempaa suuntausta pitkällä aikavälillä, mutta on muistettava, että huumekuolemat ovat huumeidenkäytön merkittävimpiä kansanterveydellisiä seurauksia.
Selv om det har vært forholdsvis færre narkotikarelaterte dødsfall blant unge, noe som tilsier at det blir færre nye sprøytebrukere av heroin, tilsier tilgjengelige estimater over narkotikarelatert dødelighet i byene (overdose og andre årsaker) at 10–23 % av den totale dødeligheten blant personer i alderen 15–49 nå må tilskrives bruk av opioider.
Nuorten huumekuolemien osuus on ollut laskussa, joten uusien heroiinin injektiokäyttäjien määrä näyttäisi vähentyneen.
Nest etter trafikkulykker er overdoser nå den viktigste årsaken til unødvendige dødsfall blant yngre menn i Europa.
Kaupungeista saadut arviot huumekuolleisuudesta (yliannostus ja muut syyt) viittaavat kuitenkin siihen, että 15–49-vuotiaiden kuolemista 10–23 prosenttia johtuu nykyisin opioidien käytöstä.
Sprøytebruk og injeksjonsrelaterte helseproblemer: aldri den ene uten den andre
Injektiokäyttö ja siihen liittyvät terveysongelmat: ei yhtä ilman toista
I mange land er sprøytebruk nærmest synonymt med heroinbruk, men der er unntak; for et par EU-land rapporterer faktisk om signifikante nivåer av injisering av sentralstimulerende midler, oftest blant tunge amfetaminbrukere.
Monissa maissa huumeiden injektiokäytöllä tarkoitetaan lähes aina heroiinin käyttöä, mutta poikkeuksiakin on, sillä muutamassa EU-maassa piristeiden injektiokäyttö on ollut merkittävää lähinnä amfetamiineja runsaasti käyttävien keskuudessa.
Situasjonen er til en viss grad den samme som for heroin, der tilgjengelig informasjon tyder på en generell nedgang i sprøytebruken på lengre sikt.
Saatujen tietojen mukaan huumeiden injektiokäyttö on yleisesti ottaen laskenut pitkällä aikavälillä, mikä heijastaa jossain määrin heroiinin kohdalla tapahtunutta kehitystä.
Mange av EUs nye medlemsstater har imidlertid høye
Injektiokäyttö on kuitenkin yleistä monissa uusissa jäsenvaltioissa.
Bildet er langt mørkere når det gjelder forekomsten av hepatitt C-viruset (HCV), som fremdeles er svært høy blant sprøytebrukere.
Tilanne on selvästi huolestuttavampi C-hepatiittitartunnoissa (HCV), joiden määrä injektiokäyttäjien keskuudessa on pysynyt korkeana lähes kaikkialla.
Behandling av HCV-relaterte helseproblemer hos nåværende og tidligere sprøytebrukere kommer til å være en stor utgift på helsebudsjettet i mange år framover.
Entisten ja nykyisten injektiokäyttäjien C-hepatiittiin liittyvät terveysongelmat aiheuttavat todennäköisesti merkittäviä terveydenhoitokustannuksia vielä vuosien ajan.
Hvis vi konkluderer at sprøytebruken kan være sakte på vei nedover, og at Europa har reagert fornuftig på den epidemiske spredningen av HIV i 1990-årene, er det en reell fare for at vi ikke vil ta de helsetruslene denne atferden fortsatt utgjør, på alvor.
Kun todetaan, että injektiokäyttö saattaa olla hitaasti laskemassa ja että Eurooppa on vastannut hyvin HIV:n epideemisen leviämisen haasteeseen 1990-luvulla, vaarana on, ettei tämän käyttömuodon terveydelle edelleen aiheuttamiin vaaroihin suhtauduta tarpeeksi vakavasti.
Fortsatt høye nivåer av HCV-smitte, fortsatt overføring blant sprøytebrukere, økt forekomst i visse grupper samt en stor høyrisiko-gruppe blant sprøytebrukerne i noen av EUs nye medlemsstater, tilsier at vi fortsatt må betrakte sprøytebruk av narkotika og de helseproblemene dette medfører, som et stort
Endeemisten C-hepatiittitartuntojen suuri määrä, injektiokäyttäjien jatkuvat tartunnat ja tartuntojen lisääntyminen tietyissä ryhmissä sekä suuri injektiokäyttäjien riskiryhmä tietyissä uusissa jäsenvaltioissa merkitsevät, että injektiokäyttöä ja siihen liittyviä terveysongelmia on yhä pidettävä kansantaloudellisesti merkittävänä ongelmana Euroopassa sekä huumausainepolitiikan ja -tutkimuksen avainalueena.
Anslag over narkotikabruk – i korte tall
Kannanotto – huumeongelma Euroopassa
Kokain: tegn til stabilisering i bruken av Europas nest vanligste illegale rusmiddel
Kokaiini: Euroopan toiseksi yleisimmän laittoman huumeen käyttö näyttää tasaantuneen
Komplett tallmateriale og metodeopplysninger finnes i Statistiske opplysninger.)
Silmäys huumetilanteeseen – arvioita huumeidenkäytöstä Euroopassa
Livstidsprevalens: minst 65 millioner, eller 1 av 5 voksne i Europa
(Huomaa, että arviot koskevat aikuisväestöä ja että ne ovat uusimpia saatavilla olevia arvioita.
Bruk siste år: 22,5 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Kattavat tiedot ja metodologiset huomautukset ovat oheisessa tilastotiedotteessa.)
Bruk siste 30 dager: 12 millioner europeere Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år:Variasjoner fra 0,8 % til 11,3 % Typisk variasjon i området 2,8–7,5 % (15 land)
Kannabis Ainakin kerran käyttäneet: vähintään 65 miljoonaa eurooppalaista eli joka viides aikuinen Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneet: 22,5 miljoonaa eli kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä aikuisista Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneet: 12 miljoonaa eurooppalaista Maakohtainen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneillä:kokonaisvaihtelu 0,8–11,3 prosenttiatyypillinen vaihtelu 2,8–7,5 prosenttia (15 maata)
Ut fra foreliggende anslag (bruk siste år) er kokain Europas nest vanligste illegale rusmiddel, like foran amfetamin og ecstasy.
Kokaiini on käyttöä (viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneitä) koskevissa arvioissa Euroopan toiseksi eniten käytetty laiton huume ennen amfetamiinia ja ekstaasia.
Etter en periode hvor bruken av kokain bredte om seg til stadig flere, virker det likevel i det store og hele som om bruken har stabilisert seg.
Käyttö näyttää kuitenkin yleisesti ottaen tasaantuneen, sen jälkeen kun käyttäjämäärässä oli havaittu huomattavaa kasvua.
Den store økningen i utbredelsen av kokain i Spania og Storbritannia i siste halvdel av 1990-årene synes å ha stabilisert seg i 2000 eller 2001.
Kokaiinin levinneisyys lisääntyi selvästi Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1990luvun jälkipuoliskolla, mutta käyttö näyttää tasaantuneen vuoden 2000 tai 2001 jälkeen.
Selv om et par land har registrert en beskjeden økning i bruken av kokain, har ingen land rapportert om noen dramatisk økning.
Kokaiinin käyttö on lisääntynyt hieman muutamassa maassa, mutta muualla ei ole tapahtunut suuria muutoksia.
Kokainsituasjonen i Europa er svært uensartet, og kokainbruk av noe vesentlig omfang finnes bare i noen få, hovedsakelig vesteuropeiske land.
Kokonaistilanne on Euroopassa edelleenkin hyvin vaihteleva, ja merkittävä kokaiinin käyttö rajoittuu muutamaan maahan, lähinnä Länsi-Eurooppaan.
Bruk siste 30 dager: over 1,5 millioner Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år:Variasjoner fra 0,1 % til 2,7 %Typisk variasjon i området 0,3–1,2 % (18 land)
Kokaiini Ainakin kerran käyttäneet: vähintään 10 miljoonaa eurooppalaista eli yli kolme prosenttia aikuisista Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneet: 3,5 miljoonaa eli kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä aikuisista Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneet: yli 1,5 miljoonaa eurooppalaista Maakohtainen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneillä:kokonaisvaihtelu 0,1–2,7 prosenttiatyypillinen vaihtelu 0,3–1,2 prosenttia (18 maata)
Bruk siste 30 dager: over 1 million Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år:Variasjoner fra 0,0 % til 3,5 %Typisk variasjon i området 0,3–1,5 % (15 land)
Ekstaasi Ainakin kerran käyttäneet: noin 8,5 miljoonaa aikuista eurooppalaista Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneet: 3 miljoonaa eli kolmasosa ainakin kerran käyttäneistä aikuisista Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneet: yli 1 miljoona eurooppalaista Maakohtainen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneillä:kokonaisvaihtelu 0,0–3,5 prosenttiatyypillinen vaihtelu 0,3–1,5 prosenttia (15 maata)
Det ville være feil å slutte av dette at tegnene til en stabilisering i bruken av kokain nødvendigvis vil føre til en stabilisering av omfanget av problemene som følger av bruken av dette stoffet.
Olisi harhaanjohtavaa päätellä, että kokaiinin käytön tasaantuminen näkyisi välttämättä myös siihen liittyvien ongelmien tasaantumisena.
Det brukes mer kokain i Europa enn noen gang, og studier tilsier at det er helt vanlig at økningen i problemene forbundet med et stoff kommer med noen års forsinkelse i forhold til økningen i utbredelse.
Kokaiinin käyttö on Euroopassa yleisempää kuin koskaan, ja tutkimusten mukaan huumeeseen liittyvien ongelmien kasvu näkyy yleensä muutaman vuoden viiveellä käytön lisäännyttyä.
Dette er fordi det tar tid før intensive og regelmessige bruksmønstre utvikler seg og problemene blir synlige.
Tämä johtuu siitä, että runsaan ja säännöllisen käytön kehittyminen sekä ongelmien ilmaantuminen vievät oman aikansa.
Det er dette som kan begynne å skje i de landene i Europa hvor kokainbruken nå er etablert.
Näin saattaa olla tapahtumassa niissä Euroopan maissa, joissa kokaiinin käyttö on nyt vakiintunutta.
Både Nederland og Spania rapporterer nå at minst en av fire søknader om narkotikabehandling er kokainrelatert, og generelt hadde vi en fordobling i antallet nye søknader om behandling for kokainbruk i Europa fra 1999 til 2004.
Vähintään neljäsosa hoidontarpeesta Espanjassa ja Alankomaissa liittyy nykyisin kokaiinin käyttöön, ja kokaiinin takia hoitoon ensimmäisen kerran hakeutuneiden määrä suunnilleen kaksinkertaistui Euroopassa vuosina 1999–2004.
Selv om bruken av crack er svært begrenset i Europa, kan rapporter fra en del byer tyde på at situasjonen er i ferd med å forverres.
Tiedot crackkokaiinin käytöstä Euroopassa ovat edelleen hyvin niukkoja, mutta tiettyjen kaupunkien ongelmien perusteella tilanne saattaa olla huononemassa.
Bruk siste 30 dager: under 1 million Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år:Variasjoner fra 0,0 % til 1,4 %Typisk variasjon i området 0,2–1,1 % (16 land)
Amfetamiinit Ainakin kerran käyttäneet: noin 10 miljoonaa eli noin kolme prosenttia aikuisista eurooppalaisista Viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneet: 2 miljoonaa eli viidesosa ainakin kerran käyttäneistä aikuisista Viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana käyttäneet: alle 1 miljoona eurooppalaista Maakohtainen vaihtelu viimeksi kuluneen vuoden aikana käyttäneillä:kokonaisvaihtelu 0,0–1,4 prosenttiatyypillinen vaihtelu 0,2–1,1 prosenttia (16 maata)
Nesten 7000 akutte narkotikarelaterte dødsfall – opioider påvist i ca. 70 % av tilfellene (2003-data)
Opioidit Opioidien ongelmakäyttö: 1–8 tapausta tuhatta aikuista (15–64-vuotiaat) kohti Lähes 7 000 äkillistä huumekuolemaa, joista noin 70 prosentissa esiintyi opioideja (vuoden 2003 tiedot)Pääasiallinen huume noin 60 prosentilla kaikista huumehoitoon hakeutuneista Yli puoli miljoonaa opioidien käyttäjää sai korvaushoitoa vuonna 2003.
Kokain blir ofte påvist i toksikologiske analyser i forbindelse med dødsfall som tilskrives opioider, og i en rekke land har samtidig bruk av kokain hos heroinbrukere blitt et problem som behandlingsapparatet må forholde seg til.
Kokaiinia havaitaan usein opioidien aiheuttamien huumekuolemien toksikologisissa analyyseissä, ja monessa maassa kokaiinin rinnakkaiskäytöstä on tullut tunnustettu ongelma heroiiniongelmista kärsivien hoidossa.
Selv om datatilfanget er begrenset, framgår det av de nasjonale rapportene for 2005 at over 400 dødsfall skyldtes kokainbruk, og antallet kokainrelaterte dødsfall synes å ha økt i alle høyprevalensland.
Tiedot ovat niukkoja, mutta vuoden 2005 kansallisissa raporteissa kokaiinin käytöllä oli syy-yhteys yli 400 kuolemaan ja kokaiiniin liittyvät kuolemat näyttivät olevan kasvussa kaikissa maissa, joissa kokaiinin levinneisyys on korkea.
Dette tallet er helt sikkert for lavt, og kokainbrukens betydning ved dødsfall som skyldes hjerte-karproblemer er ennå ukjent.
Tämä luku on lähes varmasti arvioitu liian pieneksi, eikä kokaiinin käytön vaikutusta sydän- ja verisuoniongelmien aiheuttamiin kuolemiin tiedetä.
Meldingen er helt klar: Om vi i Europa skal unngå økte helseutgifter som følge av bruken av kokain, bør ikke en stabilisering av den totale bruken av kokain maskere behovet for både å sikre en solid identifisering og en grundig forståelse
Viesti on selkeä: jotta tämän huumeen käyttöön liittyvät kansanterveydelliset kustannukset saataisiin pidettyä kurissa Euroopassa, kokaiinin käytön yleinen tasaantuminen ei saisi peittää tarvetta parantaa siihen liittyvien ongelmien tunnistamista ja ymmärtämistä eikä tarvetta panostaa tehokkaiden ratkaisujen kehittämiseen.
Billigere enn noen gang å bruke narkotika i Europa for disse usikkerhetsfaktorene tyder alle tilgjengelige data på at det er blitt billigere å kjøpe narkotika i Europa, i hvert fall for de fleste typene narkotika.
Huumeidenkäyttö on Euroopassa halvempaa kuin koskaan koko Euroopassa.
Den dominerende 5-årstrenden har vært fallende i de fleste land når det gjelder gateprisen på cannabis, heroin, amfetamin, ecstasy og kokain (se diagram under).
Useimmissa maissa vallitseva viiden vuoden suuntaus on ollut kannabiksen, heroiinin, amfetamiinin, ekstaasin ja kokaiinin katukauppahintojen lasku (katso alla oleva graafinen esitys).
Selv om det ikke finnes mange historiske data om gatepriser, og de som finnes er vanskelige å tolke, er det bekymringsfullt at her tyder alt på at prisene i et lengre tidsperspektiv har gått ned.
Katukauppahinnoista ei ole olemassa paljonkaan aikasarjoja, ja saatavilla olevia aikasarjoja on vaikea tulkita, mutta viimeaikainen suuntaus on sikäli huolestuttava, että sen mukaan hinnat ovat saattaneet olla laskussa jo pitkään.
Ifølge informasjon fra noen av landene med høyest prevalens var f.eks. kokain og ecstasy betydelig dyrere på slutten av 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet enn i dag.
Muutamista maista, joissa levinneisyys on korkea, on esimerkiksi saatu sellaisia tietoja, että kokaiini ja ekstaasi olivat huomattavasti kalliimpia 1980-luvun lopussa ja 1990luvun alussa kuin ne ovat nykyisin.
I denne rapporten har vi for første gang fått med en 5-årsanalyse av gateprisene på illegale rusmidler.
Tähän raporttiin sisältyy ensimmäisen kerran viisivuotisanalyysi laittomien huumeiden inflaatiokorjatuista hinnoista katukaupassa.
For å få et mer nøyaktig inntrykk av variasjonene i gateprisen på illegale rusmidler over tid er prisene korrigert for inflasjon.
Siitä saadaan entistä tarkempi arvio katukauppahintojen muutoksista ajan kuluessa.
Opplysninger om gatepriser er vanskelige både å innhente og å tolke.
Katukauppahintoja koskevia tietoja on vaikea kerätä ja tulkita.
Prisen påvirkes av stoffets renhet, hvilken variant det er snakk om og hvilke kvanta som kjøpes, men også geografiske faktorer, som f.eks. om kjøpet foregår i en storby eller langs en av transittrutene, påvirker prisen.
Ostetun huumeen puhtaus, määrä ja laji vaikuttavat hintaan, samoin maantieteelliset tekijät, kuten asuminen suurkaupungissa tai säännöllisen kauttakulkureitin varrella.
Det er store prisvariasjoner mellom landene, og prisene svinger i forhold til forsyningssituasjonen. Til tross
Huumeiden hinnat vaihtelevat suuresti myös maiden välillä, ja niissä näkyvät tarjonnan vaihtelun ajalliset heilahtelut.
Evidensgrunnlaget for å vurdere hvilke tiltak Europa bør sette inn på narkotikaområdet, tilsier at innsatsen bør konsentreres om tiltak mot bruken av illegale opioider, hvor det solide evidensgrunnlaget tilsier at vi bør utvikle målrettede tjenester.
Ratkaisuja Euroopan entistä monimutkaisempaan huumeongelmaan jossa huomattava tietoaineisto tukee palvelujen kehittämistä ja kohdentamista.
Samtidig som det er stadig bredere enighet om hvilke tiltak som er hensiktsmessige i forhold til problematisk bruk av heroin, og som politikken og retningslinjene derfor bør baseres på, er det et økende behov for å utvikle samme klarhet når det gjelder hvordan vi skal respondere mot en stadig mer uensartet narkotikasituasjon i Europa.
Nykyisin ollaan yhä yksimielisempiä siitä, millainen politiikka on todennäköisesti toimiva ratkaisu heroiinin ongelmakäyttöön, ja meidän onkin seuraavaksi selvitettävä, miten voisimme puuttua Euroopan entistä monimutkaisempaan huumeongelmaan.
Behov for en bedre definisjon og forståelse av blandingsbruk
Sekakäytön määritelmää ja käsittelyä on parannettava
Et tema som ofte går igjen i denne rapporten, er det stadig mer påtrengende behovet for å utvikle tiltak som fanger opp den stadig mer komplekse og mangefasetterte narkotikasituasjonen som utvikler seg.
Usean psykoaktiivisen aineen käyttöön liittyviin ongelmiin on löydettävä entistä parempia ratkaisuja.
Når det gjelder forebygging, behandling eller skadereduksjon, trenger vi å få en bedre forståelse av hva som er god praksis så vel som evidensbaserte tiltak. Av de totalt ca.
Palvelujen kehittämisen tarve tiedostetaan yhä selvemmin etenkin huumeiden sekakäytön osalta.
Behandlingsapparatet står dessuten stadig oftere overfor problemer knyttet til bruk av sentralstimulerende midler og blandingsbruk, og her er det en betydelig grad av overlapping mellom illegale rusmidler og alkohol.
Huumeiden sekakäytön eri lajien kuvaamiseen onkin välttämättä kehitettävä entistä parempi käsitekehys, jotta voimme ymmärtää tällaisen käyttäytymisen seurauksia.
På befolkningsnivå vet vi imidlertid ikke nok om hvilke konsekvenser regelmessig og langvarig bruk av disse rusmidlene vil få for folkehelsen, og heller
Tämänvuotisessa raportissa esitellään kattavasti analyyttiset kysymykset, jotka on
Et helt vesentlig element her er behovet for tiltak mot problemer som skyldes brukes av flere psykoaktive stoffer.
Yleisenä teemana tässä raportissa on kasvava tarve kehittää nykyiseen huumeongelmaan ratkaisuja, joissa otetaan huomioon ongelman monitahoisuus.
Det er en stadig økende erkjennelse av at vi trenger å satse på utvikling av tjenester rettet mot bruk av flere rusmidler – blandingsbruk.
Ehkäisyyn, hoitoon ja haittojen vähentämiseen tähtäävissä toimissa on ymmärrettävä yhä selvemmin, mikä on hyvää käytäntöä ja tietoaineistoon pohjautuvaa toimintaa.
Definisjonen av begrepet er imidlertid vanskelig å få tak i, og på mange måter kan nesten alle som bruker narkotika betraktes som
Huumeongelmiin kehitettävistä ratkaisuista on Euroopassa saatu eniten näyttöä laittomien opioidien käytön ongelmassa,
Kommentar: Narkotikasituasjonen i Europa av 1990-tallet, men har likevel for det meste gått ubemerket hen. Bruken av denne typen rusmidler synes for det meste å være eksperimentell, og det foreligger få rapporter om problemer i denne forbindelse.
Kannanotto – huumeongelma Euroopassa ratkaistava, jotta Euroopassa pystyttäisiin ymmärtämään yhä paremmin sen kasvavan ihmisjoukon tarpeita, jonka ongelmat juontuvat pikemminkin usean huumeen käytöstä kuin riippuvuudesta yhteen huumeeseen.
blandingsbrukere.
kokeiluluonteista, eikä ongelmista ole juuri ilmoitettu.
Det er derfor avgjørende at vi får på plass et bedre begrepsapparat for å beskrive ulike typer blandingsbruk, som et første skritt i retning av å få en forståelse av hva denne atferden innebærer.
Päättäjien lisääntynyt tietoisuus hallusinogeenisten sienien saatavuudesta on kuitenkin johtanut joihinkin valvontaa lisääviin toimiin.
Tilbake til framtiden: å foregripe trusler og utfordringer
Paluu tulevaisuuteen: uhkien ja haasteiden ennakointi
I denne årsrapporten prøver vi – som hvert år – å identifisere nye trender for å foregripe framtidige problemer.
Kuten ennenkin, myös tämänvuotisessa raportissa pyritään havaitsemaan uusia suuntauksia, jotta voitaisiin ennakoida tulevia ongelmia.
En slik analyse er pr. definisjon spekulativ og må gjøres med forsiktighet.
Tällaiset analyysit ovat väistämättä epävarmoja, joten niitä on tehtävä varoen.
Et stoff som klart er forbundet med alvorlige folkehelseproblemer, er metamfetamin.
Metamfetamiini on huume, johon liittyy selvästi vakavia kansanterveydellisiä ongelmia.
Selv om problemene med metamfetamin tiltar internasjonalt, er bruken av dette stoffet i Europa begrenset til et par land, men de har til gjengjeld hatt problemene i lang tid.
Metamfetamiinin aiheuttamat ongelmat kasvavat koko ajan maailmanlaajuisesti, mutta Euroopassa huumeen käyttö rajoittuu muutamaan maahan, joissa ongelmia on esiintynyt jo pitkään.
På grunnlag av den informasjonen som er tilgjengelig, er det ikke mulig å trekke noen klare konklusjoner om trender, men flere land har rapportert om beslag eller bruk av dette stoffet, noe som klart understreker behovet for tettere overvåking av de befolkningsgruppene som er mest risikoutsatt.
Saatavilla olevista tiedoista ei voida tehdä varmoja päätelmiä suuntauksista, mutta tätä huumetta on takavarikoitu tai käytetty yhä useammassa maassa, joten seurantaa on selvästikin tehostettava riskialtteimmissa väestöryhmissä.
Tilgjengeligheten av hallusinogene sopper og bruken av dem synes å ha økt siden slutten
Tällaisten huumeiden käyttö on useimmiten
Psilocybin og psilocin, som er to av de psykoaktive stoffene som finnes i hallusinogene sopper, kontrolleres av en internasjonal konvensjon.
Psilosybiinia ja psilosiinia, jotka ovat hallusinogeenisissa sienissä esiintyviä psykoaktiivisia aineita, valvotaan kansainvälisellä yleissopimuksella.
Men det at sopp vokser naturlig i mange land, gjør det vanskelig å utarbeide lovgivning på området, og hvordan lovgiverne har gjort dette, varierer fra land til land i Europa.
Näitä sieniä kasvaa kuitenkin luonnossa monissa maissa, mikä aiheuttaa ongelmia lainsäätäjille, ja niihin suhtaudutaan Euroopassa eri tavalla.
Generelt manes det til årvåkenhet i forhold til nye stoffer som kan utgjøre en fare for folkehelsen og derfor må kontrolleres. Dette er bakgrunnen for den nye rådsbeslutningen (2005/387/JIS) om informasjonsutveksling, risikovurdering og kontroll av nye psykoaktive stoffer.
Uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskinarvioinnista ja valvonnasta tehty neuvoston päätös 2005/387/YOS tukee yleisesti sellaisten uusien aineiden seurantaa, jotka voivat muodostaa uhan kansanterveydelle ja joita on siksi valvottava.
Et eksempel på betydningen av tidlig varsling på dette området har vi i den raske spredningen av mCPP (1-3-klorofenyl piperazin) i 2005.
Esimerkkinä varhaisvaroitustietojen tarpeesta tällä alalla on ollut 1-(3-kloorifenyyli)piperatsiinin (mCPP) nopea leviäminen vuonna 2005.
Framveksten av mCPP viser hvordan alle som er involvert i produksjon av illegale rusmidler kontinuerlig er på utkikk etter nye kjemiske stoffer de kan selge – hva mCPP angår, sannsynligvis for å forsterke eller endre effekten av MDMA (ecstasy). Denne utviklingen krever at vi reagerer, for vi vet ikke hvilket potensial disse stoffene har til å forårsake alvorlige helseproblemer.
Se osoittaa, että laittomien huumeiden tuottajat pyrkivät jatkuvasti kehittämään uusia kemikaaleja markkinoille – tässä tapauksessa luultavasti MDMA:n (ekstaasin) vaikutusten tehostamiseksi tai muuntamiseksi.
Systemet for tidlig varsling som er opprettet med denne rådsbeslutningen, er derfor helt vesentlig for at vi skal kunne gripe inn i en prosess hvor helsen til Europas unge settes i fare av mennesker som søker profitt ved å unndra seg eksisterende ordninger for narkotikakontroll.
Neuvoston päätöksellä perustettu varhaisvaroitusjärjestelmä on siksi tärkeä keino puuttua kehitykseen, jossa huumeista hyötyvät tahot vaarantavat eurooppalaisten nuorten terveyden välttämällä nykyisiä huumeidenvalvontakeinoja.
Kapittel 1Politikk og lovgivning
Luku 1Politiikka ja lainsäädäntö
Nasjonale narkotikastrategier
Kansalliset huumestrategiat
Tabell 2: Land som er i ferd med å utarbeide narkotikastrategier i 2005
Taulukko 2: Maat, joissa valmisteltiin huumestrategiaa vuonna 2005
Nasjonal strategi
Kansallinen strategia
I løpet av rapporteringsperioden vedtok fem land nasjonale narkotikastrategier og tiltaksplaner (tabell 1).
Tarkastelujakson aikana kansallisia huumestrategioita ja toimintasuunnitelmia hyväksyttiin yhteensä viidessä maassa (taulukko 1).
Latvia vedtok sin første nasjonale narkotikastrategi for perioden 2005–08, mens nye nasjonale narkotikastrategier og planer ble vedtatt i Den tsjekkiske republikk, Spania, Luxembourg og Romania.
Latvia laati vuosiksi 2005–2008 ensimmäisen kansallisen huumestrategiansa, ja Tšekissä, Espanjassa, Luxemburgissa ja Romaniassa hyväksyttiin uusia kansallisia strategioita ja toimintasuunnitelmia.
Nasjonal strategisk plan og handlingsplan
Kansallinen strategia ja toimintasuunnitelma
Handlingsplan ansvarsforhold og fastsetter budsjetter, forventede resultater og tidsfrister for måloppnåelse og evaluering.
Toimintasuunnitelma
I tillegg vedtok Finland en narkotikastrategi for fengselsvesenet (2005–06), og Storbritannia har innført en ordning med Public Service Agreements (PSA) hvor lokale myndigheter inngår avtale med ministeriene om en rekke målsettinger og mål på rusmiddelfeltet med sikte på å redusere skadevirkningene illegale rusmidler påfører enkeltpersoner, deres familier og samfunnet.
Lisäksi Suomi hyväksyi vuosiksi 2005 ja 2006 vankeinhoidon huumestrategian, ja Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin sopimuksissa (PSA) määriteltiin uusia huumepoliittisia tavoitteita, joiden tarkoituksena on vähentää laittomien huumausaineiden yksilöille, perheille ja koko yhteiskunnalle aiheuttamia haittoja.
I løpet av rapporteringsperioden ble nasjonale narkotikastrategier utarbeidet i Italia, Østerrike, Polen, Portugal, Sverige og Norge (tabell 2).
Kansallisia huumestrategioita oli tarkastelujakson aikana valmisteilla vielä Italiassa, Itävallassa, Portugalissa, Ruotsissa ja Norjassa (taulukko 2).
I Belgia ble en ekspertgruppe utpekt av helsemyndighetene i den fransktalende delen av landet og Wallonia med sikte på å få på plass en ”felles plan for forebygging, hjelp og omsorg ved narkotikaavhengighet”.
terveysviranomaiset ovat nimittäneet asiantuntijaryhmän laatimaan johdonmukaisen suunnitelman huumeriippuvuuden ehkäisemistä sekä huumeriippuvaisten auttamista ja hoitoa varten.
Gruppen anbefalte at “myndighetene bør definere prioriteringer og målsettinger klarere”, at ”det bør utarbeides en klar definisjon av grunnprinsippene for en felles narkotikapolitikk”, og at ”en tidsplan bør settes opp for de valgte strategiene”.
Asiantuntijaryhmä suositteli, että hallitukset määrittäisivät painopisteet ja tavoitteet nykyistä selkeämmin, että yhteiselle huumepolitiikalle muotoiltaisiin selkeät perusperiaatteet ja että valittujen strategioiden toteutusvaiheet asetettaisiin aikajärjestykseen.
Handlingsplanen for 2005–06 i Den tsjekkiske republikk går i samme retning og angir konkrete mål og hvilke aktiviteter som må gjennomføres for å oppnå dem, og definerer ansvaret for den enkelte minister og vilkårene og indikatorene for måloppnåelse på hvert område.
Tšekin vuosiksi 2005 ja 2006 laatima toimintasuunnitelma on hyvin samansuuntainen, sillä siinä määritetään konkreettiset tavoitteet ja toimenpiteet niiden saavuttamiseksi sekä täsmennetään kunkin ministeriön vastuualueet ja toteutuksen aikarajat ja indikaattorit kullakin alalla.
Evaluering av nasjonale narkotikastrategier
Belgian ranskankielisen yhteisön ja Vallonian alueen
Tabell 1: Land som vedtok nye narkotikastrategier i 2005
Taulukko 1: Maat, joissa hyväksyttiin uusi huumestrategia vuonna 2005
Nasjonal narkotikastrategi Handlingsplan
Kansallinen huumestrategia Toimintasuunnitelma
Nasjonal narkotikastrategi og handlingsplan
Kansallinen huumestrategia ja toimintasuunnitelma
I løpet av 2005 rapporterte Irland, Luxembourg, Ungarn og Romania om en slik prosess.
Tällaisesta prosessista raportoivat vuoden 2005 kuluessa Irlanti, Luxemburg, Unkari ja Romania.
Evalueringen av gjennomføringen av Ungarns strategi for bekjempelse av narkotikaproblemet ble utført eksternt av det nederlandske Trimbos-instituttet, og det er første gang
Unkarin huumeongelman torjuntastrategian toteutuksen arvioi hollantilainen Trimbos-instituutti, ja tämä oli ensimmäinen kerta, kun maan huumestrategian arviointi annettiin toimeksi ulkomaisille asiantuntijoille.
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa internasjonalt samarbeid og tilbudsreduksjon.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa kuten tutkimuksessa ja koulutuksessa, kansainvälisessä yhteistyössä ja tarjonnan vähentämisessä.
I tillegg har ministeriet for helse og forbrukersaker godkjent en handlingsplan for 2005–08 som skal mobilisere ressurser og iverksette initiativer med sikte på å utvikle og revitalisere den nasjonale narkotikastrategien.
Lisäksi terveys- ja kuluttaja-asioiden ministeriö hyväksyi vuosiksi 2005–2008 toimintasuunnitelman, jotta voidaan varata määrärahat ja käynnistää aloitteita kansallisen huumestrategian edistämiseksi ja vauhdittamiseksi.
I Hellas har den nasjonale handlingsplanen for 2002–06 resultert i økt bredde i behandlingstilbudet og tilbudets dekning.
Kreikassa vuosiksi 2002–2006 laadittu kansallinen toimintasuunnitelma on parantanut saatavilla olevien huumehoito-ohjelmien valikoimaa ja kattavuutta.
et lands narkotikastrategi er vurdert av utenlandske eksperter.
huumepolitiikan koordinointirakenteiden lujittamista varten.
Evalueringen fokuserte på midtveisresultatene av narkotikastrategien og munnet ut i et sett anbefalinger for framtidige narkotikastrategier og hvordan samordningsstrukturen innenfor narkotikapolitikken kunne styrkes. Det er likheter med 2004-evalueringen av Portugals nasjonale narkotikastrategi fra 1999 og handlingsplanen for 2001–04, som ble utført eksternt av Portugals nasjonale institutt for offentlig administrasjon og internt av Institutt for narkotika og narkotikaavhengighet (IDT).
Unkarin strategian ja Portugalin vuonna 1999 laaditun kansallisen huumestrategian sekä vuosiksi 2001–2004 laaditun toimintasuunnitelman välillä on yhtäläisyyksiä, sillä jälkimmäisiä arvioi ulkopuolisena asiantuntijana Portugalin julkishallinnon kansallinen tutkimus- ja koulutusinstituutti Instituto Nacional de Administração (INA) ja sisäisesti Portugalin huumausaineita ja huumeriippuvuutta käsittelevä instituutti Instituto da Droga e da Toxicodependência (IDT) vuonna 2004.
Ungarn og Portugal er de to første landene i Europa som har bestilt en ekstern vurdering av sine nasjonale narkotikastrategier.
Unkari ja Portugali ovat ensimmäiset EU-maat, jotka ovat antaneet kansallisen huumestrategiansa ulkopuolisten arvioitavaksi.
I Sverige resulterte den nasjonale handlingsplanen for narkotika for 2002–05 i at narkotika kom høyere opp både på den lokale, regionale og nasjonale dagsorden.
Ruotsissa huumausaineita koskeva kansallinen toimintasuunnitelma vuosiksi 2002–2005 toi huumeongelmat paremmin näkyville paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason politiikassa.
De fleste kommunene i Sverige har nå en eller annen form for handlingsplan for narkotika, og samordningen og samarbeidet mellom aktørene på narkotikafeltet er blitt bedre og har ført til forbedringer på disse områdene.
Useimmissa Ruotsin kunnista on nyt laadittuna jonkinlainen huumausaineita koskeva toimintasuunnitelma, ja sidosryhmien välistä koordinointia ja yhteistyötä korostetaan entistä enemmän, mikä on johtanut moniin parannuksiin tällä alalla.
Det har også vært en utvikling i typen behandling som tilbys narkotikaavhengige og i behandlingens tilgjengelighet.
Myös huumeidenkäyttäjille tarjolla olevat hoitotyypit ja hoidon saatavuus ovat kehittyneet.
I Storbritannia konstaterer tilsynsmyndighetene at det er gjort framskritt i narkotikabehandlingen, samtidig som de fastslår at det finnes rom for forbedring av fasilitetene som brukes til reintegrasjon og rehabilitering av narkotikabrukere, som boliger, sosialhjelp og andre støtteordninger.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Audit Commission (tarkastuskomissio) totesi, että vaikka huumehoidoissa oli tapahtunut edistystä, huumeidenkäyttäjille tarjottavia kuntoutuspalveluja, kuten asuntoloita, sosiaalihuoltoa ja muita tukipalveluja, on vielä syytä parantaa.
I framtiden vil regjeringens suksess i forhold til målene i narkotikastrategien vurderes opp mot målsettingene for ordningen med PSA, og mot en narkotikaskadeindeks (DHI) som måler skadene som følge av problembruk av illegale rusmidler generelt.
Tulevaisuudessa hallituksen onnistumista huumestrategian päämäärien saavuttamisessa mitataan julkisen sektorin sopimuksissa määritettyjen tavoitteiden ja huumehaittaindeksin (DHI) perusteella. Indeksin avulla voidaan arvioida minkä tahansa laittoman huumausaineen ongelmakäytöstä aiheutuvia haittoja.
Midtveisevalueringen av den irske narkotikastrategien for 2001–08, som var basert på en offentlig høringsprosess og en analyse av viktige nasjonale og EU-data, anbefalte i 2005 en “refokusering” av prioriteringene for å fange opp nye trender innen behandling, blandingsbruk, kokainbruk og utbredelsen av HIV og hepatitt C, samt en ”revitalisering” av iverksettelsen og gjennomføringen av ulike nøkkeltiltak i siste halvdel av strategien.
Irlannin huumestrategiasta vuosiksi 2001–2008 tehtiin vuonna 2005 väliarviointi, joka perustui julkiseen kuulemismenettelyyn sekä keskeisten kansallisten tietojen ja EU-tason tietojen analyysiin. Arvioinnissa suositeltiin prioriteettien kohdentamista uudelleen, jotta voitaisiin puuttua hoidon, huumeiden sekakäytön, kokaiinin käytön sekä HIV:n ja C-hepatiitin leviämisen uusiin kehityssuuntauksiin.
I Romania ble den nasjonale narkotikastrategien 2003–04 evaluert av alle de statlige institusjonene involvert i narkotikafeltet.
Lisäksi suositeltiin, että tiettyjen tärkeimpien toimien aloitusta ja toteutusta tehostettaisiin strategian jäljellä olevana aikana.
Funnene dannet basis for den nye nasjonale narkotikastrategien for 2005–12.
Arviointitulosten pohjalta laadittiin uusi kansallinen huumestrategia vuosiksi 2005–2012.
I Luxembourg har 87 % av tiltakene i den nasjonale handlingsplanen for narkotika 2000–04 blitt gjennomført inne fastsatte frister.
Luxemburgissa 87 prosenttia huumausaineita koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2000–2004 esitetyistä toimenpiteistä on toteutettu niille asetettuihin määräaikoihin mennessä.
De tiltakene som ikke er gjennomført (f.eks. et program for distribusjon av heroin), har hovedsakelig blitt utsatt av politiske årsaker, men de er tatt med i den nye handlingsplanen.
Jäljelle jääneitä toimenpiteitä (esimerkiksi heroiinin jakeluohjelmaa) on lykätty pääasiassa poliittisista syistä. Vielä toteuttamatta olevat toimet sisällytetään seuraavaan toimintaohjelmaan.
Evaluering betraktes som et nøkkelelement i de nylig vedtatte nasjonale narkotikastrategiene.
Äskettäin hyväksytyissä uusissa kansallisissa huumestrategioissa arviointia on pidetty yhtenä ratkaisevista tekijöistä.
I Latvia skal samordningskomiteen for narkotikakontroll og begrensning av narkotikaavhengighet årlig evaluere gjennomføringen av programmet, og i Luxembourg skal det i 2009 foretas en ekstern evaluering av resultatene.
Latviassa huumausainevalvonnan ja huumeriippuvuuden ehkäisytoimien koordinointineuvosto arvioi vuosittain ohjelman toteutuksen edistymistä, ja Luxemburgissa lopullinen ulkopuolinen tulosten arviointi on määrä suorittaa vuonna 2009.
Videre framgår det av rapportene at man begynner å se resultater av de nasjonale narkotikastrategiene.
Viime vuodelta saadut ilmoitukset viittaavat siihen, että kansalliset huumestrategiat ovat alkaneet tuottaa näkyvää tulosta.
Det er foreløpig ikke mulig å si med sikkerhet om man har nådd de overordnede målene om redusert tilbud og etterspørsel, men det er ingen tvil om at viktige konkrete mål likevel er nådd.
Vaikka kysynnän ja tarjonnan vähenemiseen liittyvien yleisten tavoitteiden saavuttamisesta on vielä mahdotonta esittää lopullisia arvioita, kansallisissa huumestrategioissa on epäilemättä saavutettu konkreettisia ja merkittäviä tavoitteita.
Tall for narkotikarelaterte offentlige utgifter for 2004 ble lagt fram av Den tsjekkiske republikk (11 millioner euro), Spania (302–325 millioner euro), Kypros (2,8 millioner euro), Polen (51 millioner euro) og Norge (46 millioner euro).
Vaikka menojen arvioinnin ajanjaksot usein vaihtelevat eikä huumausaineisiin liittyville julkisille menoille ole olemassa mitään yhteistä määritelmää, huumausainemenot ovat saatavilla olevien arvioiden perusteella kohonneet useissa maissa, Tšekki, Tanska, Luxemburg, Itävalta ja Puola mukaan lukien.
Evalueringen av den portugisiske narkotikastrategien som ble vedtatt i 1999, viser at den har ført til økt tilgjengelighet av narkotikabehandling, en reduksjon i antallet narkotikarelaterte dødsfall og i utbredelsen av HIV, samt en økning i antallet politirapporter om narkotikahandel.
Vuonna 1999 hyväksytyn Portugalin huumestrategian arviointi osoitti siihen sisältyvien hankkeiden parantaneen hoidon saatavuutta, vähentäneen huumekuolemien määrää ja HIV:n levinneisyyttä sekä lisänneen huumekauppaa koskevien poliisiraporttien määrää.
På den annen side fant rapporten også at alderen for første erfaring med narkotika har falt, og at det har vært en økning i antall narkotikarelaterte dødsfall etter bruk av andre stoffer enn opioider.
Toisaalta arvioinnissa kävi myös ilmi, että huumeiden kokeiluikä on alentunut ja että muista aineista kuin opioideista aiheutuvat huumekuolemat ovat lisääntyneet.
I Spania fant man ved evalueringen av den nasjonale strategien (2003) at målet om en reduksjon i narkotikabruken ikke var nådd, men at det var oppnådd gode resultater innen hjelp og skadereduksjon, samt at tilfredsstillende resultater var oppnådd på områder som forskning, utdanning,
Espanjassa kansallisen strategian arvioinnissa (vuosi 2003) ilmeni, että vaikkei huumeidenkäytön yleistä vähentämistä koskeva tavoite ollutkaan toteutunut, toimenpiteillä oli saavutettu hyviä tuloksia huumeidenkäyttäjien auttamisessa ja haittojen vähentämisessä sekä tyydyttäviä tuloksia muilla aloilla,
To land har lagt fram enda nyere tall for budsjetterte utgifter til bekjempelse av narkotika: Luxembourg (6 millioner euro i 2005) og Storbritannia (2 milliarder euro i 2004–05).
Huumausainemenoistaan vuodelta 2004 ovat raportoineet Tšekki (11,0 miljoonaa euroa), Espanja (302–325 miljoonaa euroa), Kypros (2,8 miljoonaa euroa), Puola (51 miljoonaa euroa) ja Norja (46 miljoonaa euroa).
Kapittel 1: Politikk og lovgivning
Luku 1: Politiikka ja lainsäädäntö
I Sverige lå utgiftene på narkotikafeltet i 2002 på rundt 0,9 milliarder euro (lavt anslag 0,5 mrd. euro, høyt anslag 1,2 mrd.).
Ruotsissa huumepolitiikan kustannukset vuonna 2002 olivat noin 0,9 miljardia euroa (alin arvio oli 0,5 miljardia euroa ja ylin 1,2 miljardia euroa).
Sammenlignet med 1991 har det offentliges utgifter på narkotikafeltet gått betraktelig opp.
Vuoden 1991 lukuihin verrattuna Ruotsin huumepolitiikkaan liittyvät julkiset menot ovat siis kasvaneet huomattavasti.
av representanter for de relevante kommisjonstjenestene, EONN og Europol, i tillegg til representanter for medlemsstatene.
EU:n toimintasuunnitelman 2000–2004 tapaan tämänkin toimintasuunnitelman arvioinnin ohjausryhmä koostuu komission, EMCDDA:n ja Europolin sekä jäsenvaltioiden edustajista.
Det vil også bli organisert rådgivende høringer med representanter for det sivile samfunn.
Tämän lisäksi järjestetään kuulemisia kansalaisyhteiskunnan edustajille.
Ved utløpet av handlingsplanens periode 2005–08 skal det for første gang på europeisk plan gjennomføres en konsekvensanalyse som skal danne grunnlag for utkastet til ny handlingsplan for perioden 2009–12.
Vuosien 2005–2008 aikana toteutettavan toimintasuunnitelman päätteeksi järjestetään – ensimmäistä kertaa Euroopan tasolla – vaikutusten arviointi, jota on tarkoitus käyttää lähtökohtana vuosiksi 2009–2012 ehdotettavalle uudelle toimintasuunnitelmalle.
En endelig evaluering av strategien og handlingsplanene skal så gjennomføres av Kommisjonen i 2012.
Komissio suorittaa strategian ja toimintasuunnitelmien loppuarvioinnin vuonna 2012.
EUs handlingsplan mot narkotika skal også inngå i handlingsplanen for gjennomføring av Haag-programmet, som fastsetter målsettinger på områdene frihet, sikkerhet og rettferdighet i EU for perioden 2005–10.
Huumausaineita koskeva EU:n toimintasuunnitelma on myös osa Haagin ohjelman toteuttamisen toimintasuunnitelmaa, jossa asetetaan Euroopan unionissa toteutettavat tavoitteet vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla ajanjaksoksi 2005–2010.
Handlingsplanen ble presentert av Kommisjonen i mai 2005 og godkjent av Rådet i juni 2005.
Neuvosto hyväksyi tämän komission toukokuussa 2005 esittämän toimintasuunnitelman kesäkuussa 2005.
I Irland viser midtveisevalueringen av den nasjonale narkotikastrategien som ble offentliggjort i juni 2005, at ”for å vurdere kostnadseffektiviteten ved de forskjellige elementene i strategien er det viktig å måle utgiftene”. Arbeid vil snart iverksettes for å beregne politiets utgifter.
Irlannin kansallisesta huumestrategiasta kesäkuussa 2005 julkaistussa väliarvioinnissa todetaan, että menojen mittaaminen on erittäin tärkeää huumestrategian eri toimenpiteiden kustannustehokkuuden arvioimiseksi, ja pian onkin määrä aloittaa poliisimenojen arviointi.
I Portugal finansierer Instituttet for narkotika og narkotikaavhengighet (IDT) forskning med sikte på å utvikle og teste en modell for å beregne hva narkotikamisbruk koster, og i Belgia startet man på slutten av 2005 oppfølgingen av en studie av offentlige utgifter fra 2004.
Portugalilaisen IDT:n rahoittamassa tutkimuksessa kehitetään ja testataan kustannuslaskentamallia huumeiden väärinkäytön kustannusten arvioimiseksi, ja Belgiassa käynnistettiin vuoden 2005 lopussa julkisista menoista vuonna 2004 tehtyyn tutkimukseen liittyviä seurantatoimia.
Selv om dataene er sparsomme, viser de at forskning på narkotikarelaterte utgifter kommer stadig høyere opp på den politiske dagsordenen i flere av medlemsstatene.
Nämä mielenkiintoiset, vaikkakin niukat, tiedot osoittavat huumausainemenojen tutkimuksen olevan yhä tärkeämpi osa joidenkin jäsenvaltioiden politiikan tavoitteita.
EUs handlingsplan for 2005–08 gjenspeiler EUs balanserte tilnærming til narkotikafenomenet – en omfattende tverrfaglig tilnærming som betrakter fenomenet fra alle vinkler: samordning, etterspørsels- og tilbudsreduksjon, internasjonalt samarbeid, informasjon, forskning og evaluering.
EU:n toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2005–2008 näkyy EU:n tasapainoinen lähestymistapa huumeilmiöön.
Tilbudsreduksjon
Toimintasuunnitelmat
To viktige aktiviteter i EU innen tilbudsreduksjon er nærmere beskrevet i de to EF-forordningene om prekursorer som trådte i kraft 18. august 2005.
EU:ssa tapahtui merkittävää edistystä huumausaineiden tarjonnan vähentämiseksi, kun vuonna 2004 hyväksytyt kaksi huumausaineiden lähtöaineita koskevaa EY:n asetusta tulivat voimaan 18. elokuuta 2005.
Kontroll av kjemiske prekursorer er et viktig ledd i arbeidet for redusere tilbudet, da disse stoffene er utgangspunkt for framstillingen av narkotika.
Kemiallisten lähtöaineiden valvonta on tärkeä osa huumausaineiden tarjonnan vähentämistä, sillä nämä aineet ovat välttämättömiä huumeiden valmistukselle.
EU har to typer tiltak på dette området: for det første regulering av handelen med visse stoffer mellom EU og tredjeland, og for det andre reguleringen av det indre marked.
Tällä alalla EU on toteuttanut kahdenlaisia toimia, joilla säännellään tiettyjen aineiden kauppaa ensinnäkin EU:n ja kolmansien maiden välillä ja toiseksi EU:n sisämarkkinoilla.
To handlingsplaner vedtatt av EU i 2005 danner en ny referanseramme for EUs narkotikapolitikk for de kommende fem årene.
EU:n tasolla hyväksyttiin vuonna 2005 kaksi toimintasuunnitelmaa, jotka muodostavat suoraan tai välillisesti uudet toimintapuitteet EU:n huumepolitiikan kehittämiselle tulevina vuosina.
Etter først å ha vurdert Kommisjonens forslag fra februar 2005 og den endelige evalueringen av EUs narkotikastrategi og EUs handlingsplan (2000–04) godkjente Rådet i juni 2005 EUs handlingsplan mot narkotika for 2005–08.
Helmikuussa 2005 annetun komission ehdotuksen tutkittuaan Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2005 huumausaineiden torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2005–2008), jossa on otettu huomioon EU:n edellistä huumestrategiaa ja toimintasuunnitelmaa (2000–2004) koskevien loppuarviointien tulokset.