pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utvalgsstørrelsene i hvert land lå like oppunder eller over det anbefalte antallet på 2 400, bortsett fra i de minste landene, der færre, men relevante, skoleelever inngikk i undersøkelsen.
Maakohtaisten otosten koko oli 2 400 oppilaan suosituskoon tuntumassa tai suurempi lukuun ottamatta pienempiä maita. Niissä kyselyihin vastasi vähemmän oppilaita, jotka kaikki kuitenkin kuuluivat tutkimuksen kohdejoukkoon.
Danmark hadde imidlertid et lite bruttoutvalg og et høyt frafall fra skolen, noe som ga et nettoutvalg som var for lite til å kunne betraktes som helt representativt og dermed fullt sammenlignbart.
Tanskassa pieni bruttootos ja korkea koulun keskeyttämisaste yhdessä vaikuttivat siten, että saatu netto-otos oli liian pieni ollakseen täysin edustava. Siitä syystä se ei myöskään ole täysin vertailukelpoinen.
Uavhengige forskningsteam i landene som deltar, utgjør grunnstammen i dette samarbeidsprosjektet.
Yhteistyöhankkeen perustan muodostavat osallistuvien maiden riippumattomat tutkimusryhmät.
Over 100 000 skoleelever fra følgende land deltok i ESPAD-undersøkelsen i 2007: Armenia, Østerrike, Belgia (Flandern), Bulgaria, Kroatia, Kypros, Tsjekkia, Danmark, Estland, Færøyene, Finland, Frankrike, Tyskland (7 delstater), Hellas, Ungarn, Island, Irland, Isle of Man, Italia, Latvia, Litauen, Malta, Monaco, Nederland, Norge, Polen, Portugal, Romania, Den russiske føderasjon, Slovakia, Slovenia, Sverige, Sveits, Ukraina og Storbritannia.
Vuoden 2007 ESPAD-tietojen keruu kattoi yli 100 000 koululaista seuraavista maista: Alankomaat, Armenia, Belgia (Flanderi), Bulgaria, Färsaaret, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Mansaari, Monaco, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa (7 osavaltiota), Slovakian tasavalta, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekin tasavalta, Ukraina, Unkari, Yhdistynyt kuningaskunta, Venäjä ja Viro.
Små forskjeller i punktestimater mellom land eller over tid må tolkes med forsiktighet.
Maiden välisten prosenttiyksikköjen tai pitkän aikavälin eroja tulee tulkita harkiten.
Som en tommelfingerregel kan man imidlertid si at gitt størrelsen på de nasjonale utvalgene og utvalgsmetodene som ble brukt, så vil forskjeller på mer enn et par prosentpoeng med ganske stor sikkerhet kunne betraktes som signifikante.
Kun otetaan huomioon kansallisten otosten koko ja käytetyt otosmenetelmät, nyrkkisääntönä voidaan kuitenkin pitää sitä, että muutamaa prosenttiyksikköä suurempia eroja voidaan luotettavasti pitää merkitsevinä.
Som i tidligere ESPAD-studier ble undersøkelsene gjennomført etter standardiserte metoder og med et felles spørreskjema for å oppnå størst mulig sammenlignbarhet for dataene.
Aikaisempien ESPAD-tutkimusten tavoin kyselyt tehtiin standardoitua menetelmää ja yhteistä kyselylomaketta käyttäen varmistamaan saatavan aineiston vertailukelpoisuus.
De fleste dataene ble samlet inn i løpet av våren 2007, og målgruppen var skoleelever født i 1991, med en gjennomsnittsalder på 15,8 år på det tidspunkt dataene ble samlet inn.
Tiedot kerättiin pääasiassa keväällä 2007. Kohdejoukkona olivat vuonna 1991 syntyneet koululaiset, joiden ikä aineistonkeruun aikana oli keskimäärin 15,8 vuotta.
Spørreskjemaet begynte med et lite antall spørsmål om røyking.
Koululaiskyselyn alussa esitettiin muutamia kysymyksiä tupakoinnista.
I gjennomsnitt rapporterte 58 % av skoleelevene i landene som deltok i 2007-undersøkelsen, at de hadde prøvd å røyke minst én gang, og 29 % hadde røykt i løpet av de siste 30 dagene.
Vuoden 2007 tutkimuksessa keskimäärin 58 prosenttia tutkimukseen osallistuneiden maiden koululaisista ilmoitti kokeilleensa tupakoimista ainakin kerran, ja 29 prosenttia oli tupakoinut viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana.
To prosent av alle skoleelever hadde røykt minst én pakke sigaretter daglig i løpet av den siste måneden.
Kaksi prosenttia kaikista koululaisista oli polttanut vähintään rasiallisen savukkeita päivässä viimeksi kuluneiden 30 päivän aikana.
Rangeringen av landene ble mer eller mindre den samme for røykt noen gang og relativt nyere bruk (siste 30 dager).
Ainakin kerran elämässä tupakoimisen ja viime aikoina (viimeksi kuluneet 30 päivää) tupakoimisen osalta maiden järjestys on pysynyt enemmän tai vähemmän samana.
De landene som har høy forekomst av sigarettbruk siste 30 dager, er Østerrike, Bulgaria, Tsjekkia og Latvia (40–45 %), og lav forekomst Armenia, Island, Norge og Portugal (7–19 %).
Maita, joissa 30 viime päivän aikana tupakointia esiintyi hyvin paljon, ovat Bulgaria, Itävalta, Latvia ja Tšekin tasavalta (40–45
Dataene ble innsamlet på grunnlag av gruppeadministrerte spørreskjemaer.
Aineistoa kerättiin ryhmäkyselylomakkein.
Skoleelevene besvarte spørsmålene anonymt i klasserommet, med læreren eller en forskningsassistent som undersøkelsesansvarlig.
Koululaiset täyttivät kyselylomakkeet anonyymisti oppitunnilla, ja opettajat tai tutkimusapulaiset johtivat tutkimusta.
Med to unntak var utvalgene av klasser nasjonalt representative: I Tyskland ble studien gjennomført i 7 av 16 delstater (Bundesländer), mens datainnsamlingen i Belgia begrenset seg til den flamsktalende delen (Flandern).
Kahta poikkeusta lukuun ottamatta luokkaotokset ovat kansallisesti edustavia: Saksassa kysely tehtiin seitsemässä yhteensä 16 osavaltiosta (Bundesland), kun taas Belgiasta kerätty aineisto rajoittuu maan hollanninkieliseen osaan (Flanderi).
Bak disse gjennomsnittstallene skjuler det seg selvfølgelig store forskjeller landene imellom.
Vastaavat keskiarvoluvut 12 viime kuukauden ja 30 viime päivän ajalta ovat 82 ja 61 prosenttia.
For eksempel rapporterte 80 % av skoleelevene i Østerrike og Danmark om alkoholbruk i løpet av siste 30 dager (begrenset sammenlignbarhet) mot bare 31 % på Island og 35 % i Armenia.
Kahden viimeisen tutkimuksen välillä olutta ja/tai viiniä 30 viime päivän aikana juoneiden koululaisten määrä keskimäärin oli siis selvästi laskenut.
I land som har en større andel røykere blant skoleelevene, er det også større sannsynlighet for at skoleelevene rapporterer at det er lett å få tak i sigaretter.
Niiden maiden koululaiset, jotka tupakoivat muita enemmän, myös todennäköisemmin kertovat savukkeiden saamisen olevan helppoa.
Tidlig debutalder (13 år eller yngre) er på landnivå også assosiert med høye nivåer av bruk siste måned.
Tupakoinnin varhainen aloittamisikä (13 vuoden iässä tai nuorempana) liittyy maakohtaisesti tarkasteltuna myös siihen, että tupakointia kuluneen kuukauden aikana esiintyi paljon.
I snitt rapporterte 7 % av skoleelevene at de hadde røykt sigaretter daglig siden de var 13 år gamle eller yngre.
Keskimäärin 7 prosenttia koululaisista kertoi polttaneensa savukkeita päivittäin 13 vuoden iässä tai sitä nuorempana.
Daglig sigarettbruk i så ung alder er vanligst blant skoleelever i Tsjekkia, Estland, Latvia og Slovakia (prevalenstall på rundt 13 %) og minst vanlig blant skoleelever i Hellas og Romania (rundt 3 %).
Päivittäinen tupakointi näin varhaisessa iässä on yleisintä Tšekin, Viron, Latvian ja Slovakian tasavallan, koululaisten parissa (esiintyvyysaste noin 13 prosenttia) ja harvinaisinta Kreikan ja Romanian koululaisilla (noin 3 prosenttia).
Men når det er snakk om høyere hyppighet i samme tidsperspektiv (40, 20 og 10 ganger), er andelene oftest høyere blant gutter. Økt hyppighet rapporteres hovedsakelig av skoleelever i Østerrike og Tyskland (7 delstater), mens bare svært få skoleelever drikker så ofte i de nordiske landene Finland, Island, Norge og Sverige.
Esimerkiksi 80 prosenttia itävaltalaisista ja tanskalaisista (rajallinen vertailtavuus) mutta vain 31 prosenttia islantilaisista ja 35 prosenttia armenialaisista koululaisista ilmoitti käyttäneensä alkoholia 30 viime päivän aikana.
I enkelte land kan man imidlertid se store forskjeller.
Maita yksittäin tarkastellen voidaan kuitenkin havaita suuria eroja.
For eksempel lå tallene 16 prosentpoeng høyere for gutter enn for jenter i Armenia, og motsatt lå jentene 19 prosentpoeng høyere enn guttene i Monaco.
Esimerkiksi Armeniassa pojat sijoittuivat 16 prosenttiyksikköä tyttöjen edelle, ja vastaavasti Monacossa tytöt olivat 19 prosenttiyksikköä poikien edellä.
Over tid kan man notere en liten nedgang i røyking siste 30 dager idet totalt gjennomsnittlig prevalenstall har falt med fire prosentpoeng fra 1995 til 2007 i ESPAD-land med sammenlignbare data for alle fire undersøkelsene.
Alkoholinkäyttöä ainakin kerran, 12 viime kuukauden ja 30 viime päivän aikana koskevat luvut tyttöjen ja poikien välillä ovat lähes samat.
Det er imidlertid unntak fra dette mønsteret, bl.a. i Danmark (begrenset sammenlignbarhet) og Østerrike, der skoleelever rapporterer om både høy hyppighet og store mengder.
Kun asiaa tarkastellaan käytön toistuvuuden ja käyttökertojen lukumäärän pohjalta (40, 20 ja 10 kertaa), poikien osuus on tavallisesti suurempi.
I de landene som har det høyeste gjennomsnittlige konsumet, Danmark (begrenset sammenlignbarhet) og Isle of Man, drikker gjennomsnittseleven nærmere 3–4 ganger mer enn i landene som har det laveste gjennomsnittskonsumet (Armenia og Kypros).
Alkoholinkäytön tiuhasta toistuvuudesta ovat kertoneet pääasiassa Itävallan ja Saksan (7 osavaltiota) koululaiset, kun taas Pohjoismaat (Islanti, Norja, Ruotsi ja Suomi) kuuluvat siihen ryhmään, jossa vain hyvin harvat koululaiset juovat usein.
Selv om det generelt er en langsiktig nedadgående trend når det gjelder røyking, har fire land motsatt utvikling med høyere nivåer i 2007 enn i 1995.
Pitkän aikavälin tarkastelussa 30 viime päivän tupakoinnissa voidaan havaita pientä laskua; keskimääräinen esiintyvyys on laskenut neljä prosenttiyksikköä vuosien 1995 ja 2007 välillä niissä ESPAD-maissa, joista on saatavana vertailukelpoista aineistoa kaikista neljästä aineistonkeruuvaiheesta.
Oppgangen i disse landene fant imidlertid sted allerede mellom 1995 og 1999, og situasjonen har siden vært relativt stabil.
Jos vertailu rajoitetaan vuosiin 1999–2007, viimeaikainen tupakointi on vähentynyt seitsemän prosenttiyksikköä.
Bildet av trenden for røyking siste 30 dager i ESPAD-landene er derfor totalt sett fallende, eller situasjonen er i det minste stabilisert.
Vuonna 1995 oli havaittavissa pieni sukupuolten välinen ero (4 prosenttiyksikköä), mutta vuoteen 2007 mennessä ero oli kuroutunut umpeen.
I nesten alle land drikker gutter mer enn jenter. Den mest markante unntaket her er Island, der jenter rapporterer å drikke større mengder enn gutter.
Viimeisimmän alkoholin juomakerran aikana juodun alkoholin kokonaismäärä on tavallisesti pieni niissä maissa, joissa koululaiset juovat usein, esimerkiksi Kreikassa.
I de aller fleste landene er øl den dominerende alkoholholdige drikken blant gutter, mens brennevin er den viktigste drikken blant jenter i litt over halvparten av landene.
Vastaavasti niissä maissa, joissa koululaiset juovat harvemmin alkoholia, sitä juodaan kerralla enemmän.
Alt i alt er det øl som dominerer, idet øl står for om lag 40 % av konsumerte mengder (regnet i ren alkohol) ved siste drikkesituasjon, etterfulgt av 30 % for brennevin og 13 % for vin.
Tällainen malli on havaittavissa Pohjoismaissa, joihin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi ja Suomi.
Øl er enda mer dominerende blant gutter og står for om lag halvparten av deres totale konsum ved siste drikkesituasjon.
Mallista on kuitenkin poikkeuksia esimerkiksi Tanskassa (rajallinen vertailtavuus) ja Itävallassa.
Hos jenter er mønsteret jevnere fordelt, idet brennevin er den viktigste typen alkohol og utgjør om lag en tredel av deres totale konsum.
Näiden maiden koululaiset ovat kertoneet juovansa usein ja suuria määriä.
I alle ESPAD-landene hadde minst to tredeler av skoleelevene drukket alkohol minst én gang – ESPAD-gjennomsnittet lå tett inntil 90 % i 2007-undersøkelsen. De tilsvarende gjennomsnittstallene for siste 12 måneder og siste 30 dager er henholdsvis 82 % og 61 %. Disse tallene er relativt uendret fra 1995 til 2007 for livstidsprevalens og prevalens siste 12 måneder.
Vain neljässä maassa suuntaus vaikuttaa olevan päinvastainen viimeaikaisessa tupakoinnissa vallitsevan pitkän aikavälin laskevaan suuntaukseen verrattuna; näissä maissa sitä koskeva luku vuonna 2007 oli korkeampi kuin vuonna 1995.
Mellom de to siste undersøkelsene var det også en klar nedgang i gjennomsnittlig andel av skoleelever som hadde drukket øl og/eller vin siste 30 dager.
Yleisesti ottaen suuntaus 30 viime päivän tupakoinnissa vaikuttaa ESPAD-maissa laskevalta, tai ainakin tilanne on vakaa.
forskjellene blitt mye mindre i 2007.
Lähes kaikissa maissa pojat juovat enemmän kuin tytöt.
Blant landene som registrerte en vedvarende oppadgående trend for alle fire undersøkelser, var Kroatia, Tsjekkia, Malta, Portugal og Slovakia.
Selkein vastakohta tähän on Islanti, jossa tytöt ovat ilmoittaneet juoneensa suurempia määriä kuin pojat. Valtaosassa maista pojat juovat pääasiassa olutta.
I snitt hadde halvparten av skoleelevene som deltok i ESPAD-undersøkelsen, minst én gang vært så beruset at de hadde sjanglet, hadde uklar tale eller hadde kastet opp.
Eräät maat sijoittuvat molempien kysymysten osalta kärkeen, esimerkiksi Tanska (rajallinen vertailtavuus), Mansaari sekä Yhdistynyt kuningaskunta.
For 39 % av skoleelevene hadde dette skjedd i løpet av de siste 12 månedene, og for 18 % i løpet av de siste 30 dagene.
Toisissa maissa koululaiset ilmoittivat humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana, vaikka nämä maat sijoittuivat humaltumisen osalta kuitenkin melko matalalle samalla ajanjaksolla.
Mer enn halvparten av landene registrerte en økning i den siste studien.
Kaiken kaikkiaan olut on kuitenkin suosituin alkoholijuoma, ja sen osuus on noin 40 prosenttia viimeisimmällä juomakerralla juodusta määrästä (100-prosenttisena alkoholina).
Den største økningen fra 2003 til 2007 ble funnet i Portugal, der andelen skoleelever som rapporterte om hard episodisk drikking siste 30 dager gikk opp fra 25 til 56 %, dvs. med 31 prosentpoeng.
Seuraavalla sijalla ovat väkevät, joiden osuus on 30 prosenttia, ja kolmantena viini, jonka osuus on 13 prosenttia.
Andre land med store økninger var Polen (som omtrent var nede på 1999-nivå etter en nedgang i 2003) (16 prosentpoeng), Frankrike (15), Kroatia (14) og Bulgaria (12).
Pojat suosivat olutta tätäkin enemmän, ja sen osuus on noin puolet poikien alkoholin kokonaiskulutuksesta viimeisimmällä juomakerralla.
Av landene der mange skoleelever rapporterer å ha vært fulle så ofte som dette, er Danmark (begrenset sammenlignbarhet), Isle of Man, Storbritannia og Østerrike, med tall fra 49 til 31 % for beruselse siste 30 dager.
Keskimäärin 43 prosenttia ESPAD-koululaisista kertoi humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana, mikä oli yleisempää pojilla (47 prosenttia) kuin tytöillä (39 prosenttia).
Landene i den andre enden av skalaen er Armenia (2 %) og Kypros (9 %).
Pojat muodostivat myös suuren enemmistön kaikissa maissa.
Mange skoleelever rapporterte at deres alkoholforbruk siste 12 måneder hadde skapt problemer.
Muutamissa maissa luvut olivat jokseenkin samat, mutta oli myös maita, joissa tytöt ilmoittivat humalahakuisesta juomisesta poikia useammin.
I snitt svarte 15 % at de hadde opplevd alvorlige problemer i forhold til foreldrene, og omtrent like mange (13 %) svarte at de hadde hatt ”dårlige skole- eller arbeidsprestasjoner”, ”alvorlige problemer i forhold til venner” eller kommet i ”slagsmål”.
Silmiinpistävin esimerkki on Norja, missä 42 prosenttia tytöistä ja 35 prosenttia pojista ilmoitti humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana.
Blant landene der mange av skoleelevene rapporterte om problemer i forbindelse med alkoholforbruket, er Bulgaria, Isle of Man, Storbritannia og Latvia.
Maakohtaisesti viimeisimmältä juomakerralta ilmoitetun alkoholinkulutuksen ja koetun päihtymystason välillä vallitsee vahva positiivinen yhteys.
På landnivå er det en positiv korrelasjon mellom opplevde problemer og beruselse siste 30 dager.
Tämä tarkoittaa sitä, että niiden maiden koululaiset, jotka ilmoittivat käyttävänsä suuria määriä alkoholia, ilmoittivat myös vahvemmista humalatiloista.
De fleste alkoholrelaterte problemer forekommer i gjennomsnitt hyppigere hos gutter enn hos jenter.
Viimeisimmällä ajanjaksolla tämä koskee erityisesti tyttöjä, joiden osuus nousi 35 prosentista 42 prosenttiin.
Dette er særlig uttalt når det gjelder “slagsmål” og ”problemer med politiet”.
Vuonna 1995 humalajuominen oli keskimäärin paljon yleisempää pojilla kuin tytöillä, mutta vuonna 2007 ero oli jo tuntuvasti pienempi.
For en del av problemene er gjennomsnittstallene omtrent de samme, og for ett (“alvorlige problemer i forhold til venner”) er tallet til og med litt høyere for jenter.
Maita, joissa suuntaus on ollut kaikissa neljässä aineistonkeruuvaiheessa jatkuvasti nouseva, ovat Kroatia, Malta, Portugali, Slovakian tasavalta ja Tšekin tasavalta.
En annen måte å måle beruselse på, har vært å spørre skoleelevene hvor ofte de har drukket fem drinker eller mer i den enkelte drikkesituasjon.
Keskimäärin puolet ESPAD-tutkimukseen osallistuneista koululaisista on ollut ainakin kerran niin juovuksissa, että kävely on ollut hoipertelevaa, puhe sammaltavaa tai he ovat oksentaneet.
Dette målet på “hard episodisk drikking” avdekker til en viss grad et annet mønster enn spørsmålet om beruselse.
Tämä oli tapahtunut 39 prosentille koululaisista 12 viime kuukauden aikana ja 18 prosentille 30 viime päivän aikana.
Enkelte land skårer høyt på begge målene, f.eks. Danmark (begrenset sammenlignbarhet), Isle of Man og Storbritannia.
Humaltumisen tiheydessä oli maiden välisiä sukupuolieroja.
Eksempler på land her er Malta, Portugal, Estland og Latvia.
Sen sijaan keskimääräisellä ESPAD-tasolla sukupuolieroja ei ollut.
En tredel av skoleelevene i ESPAD-landene har lett tilgang til cannabis.
Viimeisimmällä ajanjaksolla yli puolessa maista on nähtävissä nousevia suuntauksia.
Gutter anser at cannabis er noe lettere tilgjengelig enn jenter, men kjønnsforskjellen er ganske liten.
Eniten nousua vuosina 2003–2007 oli havaittavissa Portugalissa, missä humalahakuisesta juomisesta 30 viime päivän aikana kertovien koululaisten määrä nousi 25 prosentista 56 prosenttiin eli 31 prosenttiyksikköä.
Amfetamin og ecstasy anses ikke som like lett tilgjengelig som cannabis.
Muut maat, joissa on havaittu suurta nousua, ovat Puola (joka palasi lähes vuoden 1999 tasolle vuoden 2003 laskun jälkeen) (16 prosenttiyksikköä), Ranska (15), Kroatia (14) ja Bulgaria (12).
I snitt rapporterte 43 % av skoleelevene som deltok i ESPAD-undersøkelsen, om hard episodisk drikking i løpet av siste 30 dager, og dette var vanligere blant gutter (47 %) enn jenter (39 %). Guttene dominerte i de fleste landene.
Niissä maissa, joissa monet koululaiset ovat olleet humalassa 12 viime kuukauden aikana, yleensä myös 30 viime päivän aikana humalassa olemista koskevat luvut ovat korkeita.
Det mest slående eksempelet er Norge, der 42 % av jentene og 35 % av guttene rapporterte om hard episodisk drikking i løpet av siste 30 dager.
Luvut humalatilasta viimeisten 30 päivän aikana vaihtelevat 31 prosentista 49 prosenttiin. Asteikon toisessa päässä ovat Armenia (2 prosenttia) ja Kypros (9 prosenttia).
For denne siste perioden gjaldt dette særlig jenter, med en økning fra 35 til 42 %. Mens hard episodisk drikking var gjennomsnittlig langt vanligere blant gutter enn blant jenter i 1995, var
Humalahakuista juomista koskeva kysymys paljasti jossain määrin erilaisen mallin kuin humaltumiseen liittynyt kysymys.
Ifølge undersøkelsen fra 2007 har i gjennomsnitt 23 % av guttene og 17 % av jentene prøvd illegale rusmidler minst én gang.
Lukuisat koululaiset ilmoittivat 12 viime kuukauden aikana esiintyneistä alkoholinkäyttöön liittyvistä ongelmista.
Uttrykket “illegale rusmidler” innbefatter cannabis, amfetamin, kokain, crack, ecstasy, LSD og heroin.
Keskimäärin 15 prosenttia koululaisista kertoi kokeneensa vakavia ongelmia vanhempiensa kanssa.
Det er store variasjoner i rapportert bruk av illegale rusmidler fra et land til et annet. I Tsjekkia rapporterter nærmere halvparten (46 %) av skoleelevene om slik bruk, og relativt mange (grovt regnet en tredel) også i Frankrike, på Isle of Man, i Slovakia og Sveits. På
Tätä koskeva luku oli lähes sama kuin kysymyksiin ”huono menestys koulussa tai työssä”, ”vakavia ongelmia ystävien kanssa” ja ”fyysisiä tappeluita” liittyvä luku (13 prosenttia). Bulgaria,
Sammendragstabell.
Yhteenvetotaulukko.
Utvalgte hovedresultater etter land.
Valikoidut maakohtaiset tärkeimmät tulokset.
(I prosent om ikke annet er oppgitt.) ESPAD 2007.
(Prosentteina, ellei toisin ole merkitty.) ESPAD 2007.
Bruk noen gang av
Humalassa 12 viime
Bruk noen gang av alkohol sammen med
Tupakointi 30 viime päivän aikana
Bruk noen gang av andre illegale rusmidler enn cannabis(1) sniffestoffer (
Muiden laittomien huumeiden kuin kannabiksen käyttö ainakin kerran (1)
Sverige Sveits Ukraina Storbritannia Gjennomsnitt (uvektet)
Ruotsi Sveitsi Ukraina Yhdistynyt kuningaskunta Keskiarvo (painottamaton)
(1) “Andre illegale rusmidler enn cannabis” omfatter ecstasy, amfetamin, LSD eller andre hallusinogener, crack, kokain og heroin.(2) Sniffestoffer: “...(lim osv.) for å oppnå rus.
(1) ”Muu laiton huume kuin kannabis” tarkoittaa ekstaasia, amfetamiineja, LSD:tä tai muita hallusinogeeneja, crackia, kokaiinia ja heroiinia.(2) Haisteltavat aineet: ”... (liimat jne.) päihtymistarkoituksessa”.
(3) “For å oppnå rus” bortsett fra Kypros (”for å oppnå en annen følelse”) og Romania (”for å føle meg bedre”).(4) Danmark: begrenset sammenlignbarhet.
(3) ”Päihtymistarkoituksessa” lukuun ottamatta Kyprosta (”tarkoitus tuntea eri tavalla”) ja Romaniaa (”tarkoitukseen, että olo tuntuisi paremmalta”).(4) Tanska: rajallinen vertailtavuus.
Kypros og Færøyene og i Norge og Romania rapporterer bare rundt 6 % om bruk av illegale rusmidler.
Mansaari, Yhdistynyt kuningaskunta ja Latvia ovat niitä maita, joissa lukuisat koululaiset ilmoittivat alkoholinkäyttöön liittyvistä ongelmista.
Prevalenstallene er ofte lavere i de nordiske land og i Øst-Europa.
Maakohtaisesti tarkasteltuna koettujen ongelmien ja 30 viime päivän aikana humaltumisen välillä on positiivinen korrelaatio.
(14 %), klassifisert til å ha høy risiko for å utvikle cannabisrelaterte problemer, mens den gjennomsnittlige prevalensen av høyrisikobrukere på tvers av landene var 2 %.
Koululaisilta kysyttiin myös muista huumeista, jotka eivät kuuluneet laittomien huumeiden luetteloon. Tällaisia huumeita ovat huumesienet, GHB ja anaboliset steroidit.
Det ble funnet landspesifikke forskjeller i risikoen for skade fra bruk av cannabis, og prosentandelen høyrisikobrukere i en befolkning tilsvarer prevalensen av cannabisbruk i det enkelte land.
Kolme prosenttia koululaisista ilmoitti käyttäneensä huumesieniä ainakin kerran, kun taas vain yksi prosentti ilmoitti käyttäneensä GHB:tä ja steroideja.
På befolkningsnivå øker med andre ord prevalensen av høyrisikobrukere med prevalensen av cannabisbruk.
Luku on samaa suuruusluokkaa kuin ilmoitettu kokemus suonensisäisten huumeiden käytöstä.
Flesteparten av skoleelevene som har prøvd illegale rusmidler, har prøvd cannabis.
Useimmat alkoholiin liittyvät ongelmat ovat keskimäärin yleisempiä pojilla.
Ecstasy, kokain og amfetamin deler andreplassen (3 % hver), mens LSD, crack og heroin ble sjeldnere rapportert (1–2 %).
Tämä käy selvimmin esille kohdista ”fyysisiä tappeluita” ja ”ongelmia poliisin kanssa”.
I 2007 var Bulgaria, Estland, Isle of Man, Latvia og Slovakia de fem landene som hadde høyest tall for bruk av ecstasy noen gang (prevalens rundt 6–7 %).
Joidenkin ongelmien keskiarvot ovat kuitenkin suurin piirtein samat, ja yksi ongelma (”vakavia ongelmia ystävien kanssa”) on jopa hieman yleisempi tyttöjen keskuudessa.
Andre stoffer det ble stilt spørsmål om, men som ikke sto på narkotikaindeksen, var ”magic mushrooms”, GHB og anabole steroider.
Kolmasosa ESPAD-maiden koululaisista tietää, mistä kannabista saa.
Bruk noen gang av “magic mushrooms” ble rapportert av 3 %, mens GHB og steroider ble nevnt av 1 %, eller samme størrelsesorden som for intravenøs bruk av narkotika.
Pojat pitävät tyttöjä enemmän kannabista helposti hankittavana, vaikka sukupuolten välinen ero on hyvin pieni.
Selv om den generelle trenden mellom 2003 og 2007 peker nedover, kan en håndfull land vise motsatt utvikling i 2007.
Amfetamiineja ja ekstaasia ei pidetty niin helposti saatavina kuin kannabista.
Siden cannabis er det hyppigst brukte illegale rusmiddelet, er det verdt å ta en nærmere titt på dette stoffet.
Koska kannabis on eniten käytetty laiton huume, sitä kannattaa tarkastella hieman tarkemmin.
Bruk av cannabis siste 12 måneder ble rapportert av 14 % av alle skoleelever, mens bruk siste 30 dager ble oppgitt av 9 % av guttene og 6 % av jentene (middeltall 7 %).
Kaikista koululaisista 14 prosenttia ilmoitti käyttäneensä kannabista 12 viime kuukauden aikana, kun taas 9 prosenttia pojista ja 6 prosenttia tytöistä ilmoitti käyttäneensä sitä 30 viime päivän aikana (keskiarvo 7 prosenttia).
I de to landene der prevalensen var høyest (Tsjekkia og Isle of Man), rapporterte en av seks skoleelever om cannabisbruk siste 30 dager, noe som indikerer at cannabisbruk er vanligere i disse landene.
Kahdessa maassa, joissa kannabiksen käyttöä esiintyi eniten (Tšekin tasavalta ja Mansaari) joka kuudes koululainen ilmoitti käyttäneensä kannabista 30 viime päivän aikana, mikä viittaa siihen, että noissa maissa kannabista käytetään säännöllisemmin.
I Armenia, på Færøyene, i Finland, Norge, Romania og Sverige rapporterte bare 1–2 % om slik nyere bruk. De fleste høyprevalensland er i Vest-Europa.
Vain noin 1–2 prosenttia Armenian, Färsaarten, Norjan, Romanian, Ruotsin ja Suomen koululaisista ilmoitti viimeaikaisesta huumeidenkäytöstä.
28 %), har de kommet dit fra helt forskjellig utgangspunkt – for Estlands del opp fra 8 % i 1995, og for Storbritannia ned fra 42 %.
Maat, joissa huumeidenkäyttöä esiintyy eniten, ovat useimmiten läntisessä Euroopassa.
I de fleste landene, men ikke alle, er det flere gutter enn jenter som har brukt cannabis siste 30 dager, særlig i høyprevalenslandene.
Useimmissa maissa, muttei kaikissa, pojat olivat käyttäneet kannabista 30 viime päivän aikana tyttöjä useammin etenkin maissa, joissa käyttöä esiintyy paljon.
De landene hvor mange skoleelever rapporterer bruk av cannabis siste 30 dager, er i mange tilfeller de samme hvor mange skoleelever rapporterer at de har hatt anledning til å prøve cannabis uten å ha gjort det.
Ne maat, joiden lukuisat koululaiset ilmoittivat kannabiksen käytöstä 30 viime päivän aikana, ovat monissa tapauksissa samoja kuin ne maat, joiden koululaiset kertoivat, että kannabiksen kokeiluun olisi ollut mahdollisuus, mutta he eivät ole kuitenkaan tehneet sitä.
Siden det er stor samvariasjon på landnivå mellom bruk av illegale rusmidler og bruk av cannabis, vil utviklingen av bruk av cannabis noen gang helt naturlig være mer eller mindre den samme som for bruk av illegale rusmidler.
Käsite ”laiton huume” kattaa kannabiksen, amfetamiinit, kokaiinin, crackin, ekstaasin, LSD:n ja heroiinin. Laittomien huumeiden ilmoitettu käyttö vaihtelee maittain huomattavasti.
Gutter har beskjedent høyere relativt nyere cannabisbruk, og kjønnsforskjellen varierer ikke over perioden.
Vain noin kuusi prosenttia Kyproksen, Färsaarten, Norjan ja Romanian koululaisista ilmoitti käyttäneensä laittomia huumeita.
De relativt høye prevalenstallene for bruk av cannabis blant ungdom i Europa reiser spørsmålet om hvilke virkninger dette stoffet potensielt kan ha for enkeltindividet og for samfunnet.
Kannabiksen käytön suhteellisen suuri esiintyvyys eurooppalaisten nuorten keskuudessa nostaa esiin kysymyksen sen mahdollisista yksilöön ja yhteiskuntaan kohdistuvista kielteisistä vaikutuksista.
Risikoen for cannabisrelaterte problemer i de 17 ESPAD-landene som hadde lagt fram slike data, ble beregnet ved å analysere den frivillige tilleggsmodulen (CAST).
Valinnaisen CAST-asteikko-osan analyysin perusteella arvioitiin kannabikseen liittyvien ongelmien riski niissä 17 ESPAD-maassa, jotka olivat toimittaneet kyseistä aineistoa.
Grovt regnet ble én av sju ungdommer som hadde brukt cannabis siste år
Kannabikseen liittyvien ongelmien riskissä havaittiin maakohtaisia eroja.
Det generelle inntrykket er at økningen i bruk av illegale rusmidler mellom 1995 og 2003 i ESPAD-landene i det minste har flatet ut, om ikke gått ned, særlig med tanke på at ikke noe land har notert økning i nyere bruk av cannabis i perioden mellom 2003 og 2007.
Ekstaasi, kokaiini ja amfetamiinit sijoittuvat jaetulle toiselle tilalle (kunkin osuus 3 prosenttia). Huumeita, joiden käyttöä ilmoitettiin edellisiä vähemmän, olivat LSD, crack ja heroiini (1–5 prosenttia).
Aggregerte data fra 2007 viser også tydelige forbindelser mellom bruk av forskjellige stoffer på landnivå.
Luku nousi 21 prosenttiin vuonna 2003.
Det kan konkluderes at i land der mange skoleelever rapporterer nyere (siste 30 dager) alkoholbruk og beruselse, vil sannsynligvis flere skoleelever oppgi erfaring med illegale rusmidler, sniffestoffer og bruk av alkohol sammen med piller, og vice versa.
Vuoden 2007 tulokset kuitenkin osoittavat noususuuntauksen pysähtyneen, koska vain 18 prosenttia koululaisista kertoi vastaavista kokemuksista tänä vuonna.
Vi finner imidlertid ingen korrelasjon på landnivå mellom ikkeforskrevet bruk av angstdempende eller beroligende midler og bruk av stoffene nevnt over.
Kehitys on sekä tyttöjen että poikien keskuudessa samankaltaista, ja tytöt ovat jatkuvasti noin viisi prosenttiyksikköä poikia jäljessä.
Ikkeforskrevet bruk noen gang av angstdempende eller beroligende midler rapporteres hyppigst i Polen, Litauen, Frankrike og Monaco – der om lag 15 % av skoleelevene oppga slik bruk i undersøkelsen fra 2007 – mens de laveste nivåene ble rapportert av skoleelever fra Armenia, Østerrike, Russland og Storbritannia (0–2 %).
Erilaisten rauhoittavien lääkkeiden käytöstä ilman lääkemääräystä ainakin kerran elämässä ilmoitettiin eniten Puolassa, Liettuassa, Ranskassa ja Monacossa – 15 prosenttia koululaisista ilmoitti käytöstä vuoden 2007 tutkimuksessa – ja vähiten taas Armeniassa, Itävallassa, Venäjällä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (0–2 prosenttia).
I snitt er det noen flere jenter enn gutter som rapporterer om ikkeforskrevet bruk av disse midlene (8 % mot 5 %), og i de åtte landene hvor slik bruk forekommer hyppigst, er andelen jenter dobbelt så stor som andelen gutter.
Keskimäärin tytöt ilmoittivat hieman poikia enemmän (8 prosenttia vs. 5 prosenttia) näiden lääkkeiden käytöstä ilman lääkemääräystä, ja kahdeksan kärkisijoilla olevan maan tytöt ilmoittivat siitä kaksi kertaa poikia enemmän.
Om lag halvparten av landene har ingen kjønnsforskjeller av betydning.
Noin puolessa maista sukupuolten välillä ei kuitenkaan ole mainittavaa eroa.
Den generelle trenden er ganske stabil fra 1995 til 2007, og dét både om man ser på hvert kjønn og på hvert land separat.
Yleinen suuntaus on pysynyt melko vakaana vuosina 1995–2007, mikä pitää paikkansa myös sukupuolia erikseen sekä yksittäisiä maita tarkasteltaessa.
Samtidig bruk av alkohol og piller (“legemidler”) for å oppnå rus ble rapportert av 6 % i gjennomsnitt i 2007, da av noen flere jenter enn gutter (8 % mot 5 %).
Vaikka yleinen suuntaus vuosien 2003 ja 2007 välisellä ajanjaksolla on laskeva, vuonna 2007 muutamien maiden suuntaus oli kuitenkin nouseva.
Prevalenstallene for det enkelte land for hovedvariablene sammenlignes med gjennomsnittet for alle land.
Jatkuvasti laskevaa suuntausta ei ole havaittavissa missään maassa, mutta koko ajanjaksoa tarkasteltaessa laittomien huumeiden käyttö on laskenut huomattavasti Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (noin 14 prosenttiyksikön lasku).
De landene som skårer over eller rundt gjennomsnittet for de fleste av de ni målene, er Østerrike, Tsjekkia, Danmark (begrenset sammenlignbarhet), Tyskland (7 delstater), Isle of Man, Slovakia og Storbritannia.
Myös Färsaarilla nähtävissä on hienoinen lasku (6 prosenttiyksikön lasku vuosina 1995–2007).
Landene hvis resultater for det meste lå rundt eller under gjennomsnittet, var Armenia, Kypros, Hellas, Island, Portugal og Romania.
Todettakoon tässä yhteydessä, että vaikka Viron ja Yhdistyneen kuningaskunnan esiintyvyystaso vuonna 2007 on sama (noin 28 prosenttia), ne ovat tulleet siihen vastakkaisista suunnista.
Færøyene kunne også vært med på denne listen, selv om landet mangler informasjon for to av variablene.
Virossa esiintyvyys on noussut vuoden 1995 8 prosentista ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa se taas on laskenut 42 prosentista tähän lukemaan.
Skoleelever fra Kypros, Isle of Man, Malta og Slovenia rapporterer høyest prevalens av bruk av sniffestoffer i 2007 (16 %), mens bare 3 % nevner sniffestoffer i Bulgaria, Litauen og Ukraina.
Vuoden 2007 tutkimuksessa keskimäärin 6 prosenttia ilmoitti käyttäneensä alkoholia yhdessä pillereiden (”lääkkeiden”) kanssa päihtymystarkoituksessa. Tämä koski hieman enemmän tyttöjä kuin poikia (8 vs. 5 prosenttia).
Gjennomsnittet for bruk noen gang av sniffestoffer for alle ESPAD-land er 9 %, og på aggregert nivå er det ingen forskjeller mellom jenter og gutter.
Tällä muuttujalla on tiettyjä yhtäläisyyksiä erään toisen yllä mainitun lääkeaineiden käyttöä koskevan muuttujan kanssa.
Omfanget av bruk siste 12 måneder og siste 30 dager er relativt parallell med bruk noen gang.
Ensinnäkin niiden koululaisten osuus, joita näiden kahden aineen käyttö ainakin kerran koskee, on likimain samaa suuruusluokkaa.
Det avdekkes ikke noe typisk geografisk mønster idet de høyeste tallene for bruk av sniffestoffer rapporteres fra ulike deler av Europa.
Kolmanneksi tämä on yksi niistä harvoista muuttujista, joissa tytöt muodostavat jatkuvasti enemmistön pitkän aikavälin tarkastelussakin.
Tallene for livstidsprevalens har holdt seg relativt stabile i perioden 1995–2007 i de landene som har data fra alle de fire undersøkelsene.
Vuosina 1995–2007 tytöt ovat noin neljä prosenttiyksikköä poikia edellä.
Den største nedgangen har funnet sted i Litauen og Storbritannia (ca.
Alkoholin ja pillereiden käytön esiintyvyydessä ainakin kerran kärkisijalla oli Tšekin tasavalta (18 prosenttia).
12 prosentpoeng ned) og den største oppgangen i Finland og Slovakia (6 poeng opp).
Esiintyvyys oli huomattavan alhaista Armeniassa ja Ukrainassa (1 prosentti).
To land som geografisk sett ligger svært langt fra hverandre, Armenia og Isle of Man, er også de landene som er mest forskjellige med hensyn til rusmiddelbruk.
Poikien viimeaikaista kannabiksenkäyttöä esiintyy hieman enemmän kuin tyttöjen, eikä sukupuolten välinen ero muutu kyseisellä ajanjaksolla.
For alle hovedvariabler som ble sammenlignet, rapporterer armenske skoleelever nivåer som ligger godt under gjennomsnittet, mens skoleelever på Isle of Man ligger godt over snittet for alle variabler unntatt to.
Yleinen vaikutelma on, että laittomien huumeiden käytössä vuosina 1995–2003 havaittu nousu ESPAD-maissa on ainakin pysähtynyt, ellei jopa laskenut,
For eksempel rapporterer nærmere ti ganger så mange skoleelever på Isle of Man som i Armenia at de har vært beruset i løpet av de siste 12 månedene, og at de noen gang har brukt cannabis eller et annet narkotisk stoff.
Vuonna 2007 Kyproksen, Mansaaren, Maltan ja Slovenian koululaisilta saatiin eniten ilmoituksia (16 prosenttia) haisteltavien aineiden käytöstä ainakin kerran. Vastaavia ilmoituksia saatiin Bulgarian,
Fem av de sju landene som skårer høyt på hovedvariablene, grenser til hverandre og ligger relativt sentralt i Europa.
Avainmuuttujien maakohtaisia esiintyvyyslukuja verrattiin kaikkien maiden keskiarvoihin.
De to andre, Isle of Man og Storbritannia, er naboland og ligger heller ikke så langt fra de andre høyprevalenslandene. Seks land (eller sju om vi tar med Færøyene) nevnes over i forbindelse med at de har lave prevalenstall for hovedvariablene.
Kaikkien yhdeksän muuttujan osalta keskiarvon tuntumassa tai hieman sitä ylempänä olevat maat ovat Itävalta, Mansaari, Saksa (7 osavaltiota), Slovakian tasavalta, Tanska (rajallinen vertailtavuus), Tšekin tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Men de ligger ikke inntil hverandre. Tvert imot: De ligger relativt langt fra hverandre, spredt over hele Europa.
Tuloksiltaan enimmäkseen keskiarvon tuntumassa tai hieman sen alla olevat maat ovat Armenia, Islanti, Kreikka, Kypros, Portugali ja Romania.
Med unntak av Romania ligger lavprevalenslandene langs yttergrensene av det europeiske kontinent.
Myös Färsaaret voitaisiin sisällyttää luetteloon, vaikka sieltä ei ole saatu tietoja kahdesta muuttujasta.
En del langsiktige trender på landnivå bør også nevnes.
Liettuan ja Ukrainan koululaisista vain kolme prosenttia.
For eksempel Storbritannia: Her viser de fleste målene på rusmiddelbruk faktisk ingen økning i det hele tatt fra den første til den fjerde og siste undersøkelsen som er gjennomført. For de fleste variablene som sammenlignes, har britiske skoleelever faktisk en nedgang, eller i verste fall en stabil situasjon.
Kaikkien ESPAD-maiden keskiarvo haisteltavien aineiden käytössä ainakin kerran elämässä on yhdeksän prosenttia, eikä kokonaistarkastelussa ole eroa sukupuolten välillä.
Eksempler på andre land hvor situasjonen i det minste totalt sett er stabil, og for mange variablers del har en nedadgående trend i perioden, er Finland, Island, Irland og Sverige.
Viimeisten 12 kuukauden ja 30 päivän aikaista käyttöä koskevat luvut ovat kaikissa maissa melko samankaltaisia kuin luvut, jotka koskevat käyttöä ainakin kerran elämässä.
De generelle trendene for bruk av narkotika for alle land som har data fra alle fire undersøkelsene, varierer noe avhengig av hvilken variabel fokuset rettes mot.
Tyypillistä maantieteellistä jakaumaa ei ole havaittavissa – haisteltavien aineiden korkeita käyttöasteita on raportoitu eri osista Eurooppaa.
For hele perioden observeres en nedgang i sigarettbruk siste 30 dager. Kjønnsforskjellen var på fire prosentpoeng i 1995, men denne lille forskjellen var helt borte i 2007.
Ainakin kerran tapahtunutta käyttöä koskevat luvut pysyivät melko vakaina vuosien 1995 ja 2007 välisenä ajanjaksona niissä maissa, joista oli saatavana aineistoa kaikilta neljältä tutkimuskerralta.
Alkoholbruk siste 12 måneder, bruk noen gang av ikkeforskrevne angstdempende eller beroligende midler, bruk noen gang av alkohol sammen med piller samt bruk noen gang av sniffestoffer viser knapt noen endringer fra den ene undersøkelsen til den andre.
Eniten laskua on ollut Liettuassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (noin 12 prosenttiyksikön lasku).
Det avdekkes ingen forskjeller mellom kjønnene når det gjelder illegale rusmidler eller andre stoffer som er nevnt.
Kehitys on ollut päinvastainen Slovakian tasavallassa ja Suomessa (nousua 6 prosenttiyksikköä).
Land som har mer oppadgående enn nedadgående langsiktige trender, er Tsjekkia og Slovakia.
Kaksi maantieteellisesti kaukana sijaitsevaa maata, Armenia ja Mansaari, ovat myös päihteidenkäyttöön nähden hyvin erillään muista.
Det samme er til en viss grad tilfelle for Estland og Litauen, selv om tallene fra siste undersøkelsesrunde i 2007 noen ganger indikerer at situasjonen har stabilisert seg (uten at den er nede på de lave nivåene fra 1990-tallet).
Kaikkien verrattujen muuttujien osalta Armenian koululaisten luvut ovat reilusti keskiarvoa alempana, kun taas Mansaaren koululaisten luvut ovat kahta muuttujaa lukuun ottamatta kaikkien keskiarvojen yläpuolella.
Land som har langsiktig nedgang i bruken av rusmidler, er ofte i Vest-Europa, og land som har økning ofte i Øst-Europa. Dette gjelder særlig for de siste økningene i perioden 2003–2007.
Mansaaren koululaiset ovat ilmoittaneet esimerkiksi noin kymmenen kertaa Armenian koululaisia enemmän humaltumisesta 12 viime kuukauden aikana sekä kannabiksen tai muiden huumeiden käytöstä ainakin kerran.
Det noteres imidlertid en oppadgående trend for hard episodisk drikking i perioden 1995–2007 (9 prosentpoengs økning), som hovedsakelig må forklares med økt prevalens blant jenter i mange land.
On hyvin tiedossa, että yksilötasolla eri päihteiden käytön välillä on usein yhteys.
De fleste målene på rusmiddelbruk viser i den senere tid (2003–2007) en stabil eller moderat nedadgående gjennomsnittlig trend, bortsett fra for hard episodisk drikking.
Vuoden 2007 aineistossa eri päihteiden käytön välillä voidaan havaita selviä yhteyksiä kaikissa maissa.
Helhetsinntrykket av de langsiktige endringene i rusmiddelbruk blant skoleelevene i ESPAD-undersøkelsen, basert på informasjon fra de landene som har slike data, er dermed at situasjonen er blitt bedre, bortsett fra for målet på hard episodisk drikking, som viser en økning i perioden.
Johtopäätöksenä voidaan todeta, että niissä maissa, joiden koululaiset ovat ilmoittaneet viimeaikaista alkoholinkäyttöä ja humaltumista, useammat koululaiset todennäköisesti ilmoittavat myös kokeilleensa laittomia huumeita ja haisteltavia aineita sekä käyttäneensä alkoholia yhdessä pillereiden kanssa, ja päinvastoin.
For å oppsummere indikerer trendutviklingen i løpet av de 12 årene ESPAD-prosjektet har vart, redusert røyking i de fleste landene.
Viisi seitsemästä yllä mainitusta maasta, jotka sijoittuvat avainmuuttujien vertailussa kärkeen, ovat toistensa naapurimaita ja ne sijaitsevat melko keskellä Eurooppaa.
Situasjonen er mer eller mindre uforandret når det gjelder bruk av alkohol siste 12 måneder og siste 30 dager.
Kaksi muuta maata, Mansaari ja Yhdistynyt kuningaskunta, ovat toistensa naapureita eivätkä ne sijaitse kovin etäällä muista kärkeen sijoittuneista maista.
På den annen side viser hard episodisk drikking en liten, men konstant økning i perioden.
Kuuden yllä mainitun maan (tai seitsemän, jos Färsaaret lasketaan mukaan) avainmuuttujien esiintyvyyden kerrottiin olevan alhainen.
Bruken av illegale rusmidler domineres fortsatt av cannabis.
Nämä maat eivät muodosta yhtenäistä joukkoa.
Fire av de seks landene som hadde høyest prevalens for cannabis i 2003, viser en nedgang i 2007, og ikke ett eneste land har økning i nyere bruk (siste 30 dager) av cannabis.
Päinvastoin; ne sijaitsevat eri puolilla Eurooppaa suhteellisen kaukana toisistaan.
Det generelle inntrykket når det gjelder bruk av illegale rusmidler, er at den oppadgående trenden mellom 1995 og 2003 nå har flatet ut, med tall som faktisk er litt lavere i 2007 enn i 2003.
Romaniaa lukuun ottamatta nämä alhaisen esiintyvyyden maat sijaitsevat Euroopan mantereen raja-alueilla.
Den fjerde runden med innsamling av ESPAD-data i 2007 ga mye ny, viktig informasjon om endringene i skoleelevers rusmiddelbruk.
Päihteidenkäytön yleiset, neljän tutkimuksen aineistoon perustuvat kaikkia maita koskevat suuntaukset osoittavat, että kehitys on hieman erilaista sen mukaan, mitä muuttujaa tarkastellaan.
Trendene for det enkelte land kan imidlertid avvike fra dette generelle bildet.
Vuonna 1995 sukupuolten välinen ero oli neljä prosenttiyksikköä, mutta vuoteen 2007 mennessä tämä pieni ero on hävinnyt kokonaan.
Når det gjelder endringer i den senere tid, kan skoleelever i Belgia (Flandern), Island, Irland, Sveits og Storbritannia ofte rapportere lavere nivåer av
Laittomien huumeiden (pääasiassa kannabiksen) käyttöä ainakin kerran koskeva nouseva suuntaus vuosina 1995–2003 on pysähtynyt; vuoden 2007 luku on kolme
Sammendragstall.
Yhteenveto.
Trender for 16 mål på rusmiddelbruk, etter kjønn. 1995–2007.
Päihteidenkäyttöä mittaavan 16 muuttujan suuntaukset, sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnittlig prosent for de 17–20 landene som har lagt fram trenddata for hver variabel.
Muuttujien suuntauksiin liittyvää aineistoa toimittaneen 17–20 maan keskiarvoprosentit.
Har drukket alkohol siste 12 måneder, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Tupakointi 30 viime päivän aikana sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 19 land.
20 maan keskiarvo.
Røykte daglig da de var 13 år eller yngre, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Alkoholijuomien käyttö 12 viime kuukauden aikana sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 20 land.
19 maan keskiarvo.
Har røykt siste 30 dager, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Alkoholijuomien käyttö 30 viime päivän aikana sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Har noen gang brukt et illegalt rusmiddel, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Oluen kulutus 30 viime päivän aikana sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 20 land.
20 maan keskiarvo.
Andel som har oppgitt å ha drukket fem drinker ved samme anledning i løpet av siste 30 dager, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Niiden koululaisten osuus, jotka ovat ilmoittaneet juoneensa viisi alkoholiannosta tai enemmän samalla kerralla 30 viime päivän aikana, sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 17 land.
17 maan keskiarvo.
Har brukt marihuana eller hasj siste 30 dager, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Alkoholin käyttö pillereiden kanssa kerran sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 19 land.
17 maan keskiarvo.
Brukte daglig cannabis da de var 13 år eller yngre, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Haisteltavien aineiden käyttö ainakin kerran sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 19 land.
18 maan keskiarvo.
Har noen gang brukt marihuana eller hasj, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Rauhoittavien lääkkeiden käyttö ilman lääkemääräystä ainakin kerran sukupuolen mukaan. 1995–2007.
Har noen gang brukt andre illegale rusmidler enn marihuana eller hasj, etter kjønn. 1995–2007. Prosent.
Raittius: ei koskaan tupakan, alkoholin, haisteltavien aineiden, rauhoittavien lääkkeiden tai laittomien huumeiden käyttöä. 1995–2007.
Gjennomsnitt for 20 land.
17 maan keskiarvo.
Gjennomsnitt for 18 land.
Laittomien huumeiden (a
EONN påtar seg intet juridisk eller erstatningsrettslig ansvar for følger av bruken av opplysningene i dette dokumentet.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
Bibliografiske opplysninger finnes bakerst i publikasjonen.
Yhteenveto — ESPAD-raportti 2007
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2009
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union
Vuosiraportti Euroopan unioninhuumeongelmasta
Denne publikasjonen er utgitt av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) og er opphavsrettslig beskyttet.
Tämä julkaisu on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) omaisuutta ja tekijänoikeuksien alainen.
EONN påtar seg intet juridisk eller erstatningsrettslig ansvar for følger av bruken av data i dette dokument.
EMCDDA ei ota vastuuta tämän asiakirjan sisältämien tietojen käytön seurauksista.
Med mindre annet er angitt, representerer ikke denne publikasjonen, herunder eventuelle anbefalingereller synspunkter som kommer til uttrykk, den politikken som føres av EONN, dets partnere, noen EU-medlemsstat eller Den europeiske unions eller De europeiske fellesskaps organer eller institusjoner.
Tämä julkaisu ja sen sisältämät suositukset ja mielipiteet eivät edusta EMCDDA:n, sen yhteistyökumppanien, Euroopan unionin minkään jäsenvaltion taikka Euroopan unionin tai Euroopan yhteisöjen minkään viraston tai toimielimen politiikkaa, ellei toisin mainita.
Store mengder tilleggsinformasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på Internett via Europa-serveren –http://europa.eu.int.
Internetissä on paljon lisätietoja Euroopan unionista. Tietoja voi hakea Europa-palvelimen kautta osoitteestahttp://europa.eu.int.
Rapporten foreligger på dansk, nederlandsk, engelsk, finsk, fransk, tysk, gresk, italiensk, portugisisk, spansk, svensk ognorsk.
Tämä raportti on saatavissa englannin-, espanjan, hollannin-, italian, kreikan-, norjan-, portugalin-, ranskan, ruotsin-,saksan-, suomen- ja tanskankielisenä.
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2002
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2001
© Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2002Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2001Jäljentäminen on sallittua, mikäli lähde mainitaan.
Europeisk Overvåkingssenter for
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
Takk til samarbeidspartnere og bidragsytere
EMCDDA:n kiitokset avustajille
Tilbud og etterspørsel etter narkotika
Huumeiden kysyntä ja tarjonta
Narkotikamisbruk Narkotikamisbruk i befolkningen generelt Problematisk bruk av narkotika
Huumeiden käyttö Huumeiden käyttö väestön keskuudessa yleensä Huumeiden ongelmakäyttö
Helsekonsekvenser av narkotikamisbruk Etterspørsel etter behandling Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer Narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet
Huumeiden käytön terveysvaikutukset Hoidontarve Huumeisiin liittyvät tartuntataudit Huumekuolemat ja huumeiden käyttäjien kuolleisuus
Rettshåndhevelsesindikatorer Arrestasjon for narkotikalovbrudd Narkotikamisbrukere i fengsler
Lainvalvonnan indikaattorit Huumerikoksiin liittyvät pidätykset Vankiloiden huumeidenkäyttäjät