pere/sami_parallel huggingface dataset:
I siste halvdel av 1990tallet rapporterte en rekke land om enstabil eller nedadgående trend for antallet akuttenarkotikadødsfall.
Joissakin maissa (esimerkiksi Kreikassa, Irlannissa,Portugalissa, Suomessa ja Norjassa) suuntaus on ollut
Selv om disse funnene kan habegrenset verdi på grunn av underrapportering (for Frankrikesvedkommende) eller begrenset dekning (bare fem større byer i Spania), er det viktig at de bakenforliggende årsakene til dissetrendene blir utredet ytterligere. Trendene kan f.eks. værepåvirket av endringer i måten heroin tas på så vel som enbetydelig utbygging av behandlingsprogrammene (særligsubstitusjonsbehandling) (48).
Tutkimukset osoittavat selvästi, että korvaushoito vähentääohjelmaan osallistuvien riskiä kuolla yliannostukseen.Metadoni on kuitenkin aiheuttanut merkittävän määränhuumekuolemia useissa EU:n maissa ja kaupungeissa.Usean tutkimuksen mukaan kuolemat ovat pikemminkinseurausta metadonin laittomasta käytöstä kuin lääkärinvalvomasta käytöstä, ja muiden tutkimusten mukaan riskikasvaa metadonikorvaushoidon alkuvaiheessa.
I andre land (Tyskland, Italia og Østerrike) har antallet narkotikadødsfall svingt de senere årene,og selv om antallet narkotikadødsfall synes å ha stabilisert seg(på et høyt nivå), er det ingen garanti for at nedgangen de sisteto-tre årene ikke blir etterfulgt av en økning.
Nämätulokset osoittavat, että on tärkeää varmistaa korvaushoitoohjelmien laatu.
Merk at antall og trender for narkotikarelaterte dødsfall i EU som helhet bare er tilgjengelig fram til 2000.
On otettava huomioon, että tiedot huumekuolemien määrästä ja suuntauksista koko EU:ssa ulottuvat vain vuoteen 2000.
Ni land rapporterte data for 2001, mens syv land bare hadde data for 2000 tilgjengelig på det tidspunkt dataene ble samlet inn (høsten 2002).
2001 tiedot, mutta tietoja kerättäessä (syksyllä 2002) seitsemästä maasta oli saatavana vain vuoden 2000 tietoja.
Hvor mulig er informasjon for 2001 benyttet for de landenesom har inngitt rapport.
Vuoden 2001 tiedot ilmoittaneista maista onkäytetty kyseisiä tietoja aina, kun se on ollut mahdollista.
Figur 15 OL: Trender i akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene, 1985-2001 (nettutgaven).Se EONNs Årsrapport (2002a, s. 17), fig. 10 (I Spania tas heroin på følgende måter), og punktet ‘Behandling’ (s.
Kaavio 15 OL: Äkillisten huumekuolemien suuntaukset EU-maissa vuosina 1985–2001 (verkkoversio).Ks.
49) samt tabell 3 (Utvikling av
34) sekä tämän
(47 (48 substitusjonsbehandling i de 15 medlemsstatene i EU og Norge) i denne rapporten.
(47 (48 raportin taulukko 3: Lääkehoidon kehitys EU:n 15 jäsenvaltiossa ja Norjassa.
Figur 15 (A): Generell historisk trend i akutte narkotikarelatertedødsfall i EU, 1985–2000 (indeksert: 1985 = 100 %)
Kaavio 15 (A): Äkillisten huumekuolemien yleinen suuntaus EU:ssa vuosina 1985–2000 (indeksiluku: 1985 = 100 %)
Figur 15 (B):Generell trend i akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU, 1990–2000 (indeksert: 1990 = 100 %)
Kaavio 15 (B):Äkillisten huumekuolemien yleinen suuntaus EU:ssavuosina 1990–2000 (indeksiluku: 1990 = 100 %)
Noen få land la ikke fram data for enkelte år (se statistisk tabell 24: Antallet ’akutte narkotikarelaterte dødsfall’ registrert i EU-land (i henhold til nasjonale definisjonersom er brukt for å rapportere tilfeller til EONN), 1985–2001 (nettutgaven)).
(1) Jotkin maat eivät toimittaneet tietoja kaikilta vuosilta (ks. tilastotaulukko 24: EU-maissa kirjattujen ”äkillisten huumekuolemien” määrä (EMCDDA:lle ilmoitettaessakäytettävien kansallisten määritelmien mukaisesti), 1985–2001 (verkkoversio)).
For å bøte på dette har man benyttet beregningsmetoden definert i Prosjekt CT99.RTX.04,EONN (2001) (http://www.emcdda.eu.int/multimedia/project_reports/situation/guidelines_deaths_report.pdf).Ti land la fram informasjon for 2001 og seks land gjorde ikke. Det er ikke beregnet indeks for 2001.
Tilanne on korjattu käyttämällä laskentamenetelmää, joka määritellään EMCDDA:n (vuoden 2001) projektista CT.99.RTX.04 laaditussa raportissa (http://www.emcdda.eu.int/multimedia/project_reports/situation/guidelines_deaths_report.pdf).
Trendene for de landene som la fram informasjon, finnes i figur15 OL: Trender i akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene, 1985–2001 (nettutgaven).
Tietoja toimittaneiden maiden suuntaukset esitetään kaaviossa 15 OL: Äkillisten huumekuolemien suuntaukset EU-maissa vuosina 1985–2001 (verkkoversio).
Antall tilfeller pr. land pr. år presenteres i statistisk tabell 24.Nasjonale Reitoxrapporter for 2002, hentet fra generelle dødelighetsregistre eller spesialregistre (rettsmedisinske registre eller politiregistre).
Maakohtaiset tapausten vuotuiset määrät esitetääntilastotaulukossa 24.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2002, tiedot on otettu kansallisista kuolinsyyrekistereistä tai erikoisrekistereistä (oikeuslääketieteellisistä tai poliisin rekistereistä).
separat, er trenden langt tydeligere oppadgående, med enfemdobling i 2000 i forhold til 1993 i England og Wales
suuntaus on kuitenkin selvästi nähtävissä: nousu oli vuonna2000 viisinkertainen vuoteen 1993 verrattuna Englannissa ja Walesissa (Griffiths, 2003). (49)
Endelig, trendene kan i andre land være mindre klartdefinert, eller så har endringene vært vanskeligere å tolkepå grunn av overgangen fra ICD-9- til ICD-10-koder, fordide nasjonale definisjonene er endret eller fordi det statistiskegrunnlaget er for lite.
Muiden maiden suuntaukset eivät ole yhtä selkeitä taimuutoksia on vaikea tulkita ICD-tautiluokituksessa(9.painoksesta 10:teen) tehtyjen muutosten, kansallistenmääritelmien muutosten tai tapausten vähyyden vuoksi.
Hellas, Irland, Portugal,Finland og Norge). I noen tilfeller kan nok dette delvisskyldes forbedret rapportering.
selvästi nouseva 1990-luvun jälkipuoliskolla, mikä voiosittain johtua joissakin tapauksissa parantuneestaraportoinnista.
I Portugal ble denne trendenreversert i 2000, og det samme synes å være tilfelle i Finland i 2001.
Portugalissa suuntaus kääntyi vuonna 2000,ja näin vaikuttaa tapahtuneen myös Suomessa vuonna2001.
Denne oppgangen kan være forbundet medat bruken av heroin bredte seg senere i disse landene, menforbedrede rapporteringssystemer kan i noen tilfeller ha spilten viss rolle.
Nousu voi liittyä heroiinin käytön yleistymiseenmyöhäisessä vaiheessa kyseisissä maissa, mutta joissakintapauksissa syynä voi olla myös kirjausjärjestelmienkehittyminen.
Trenden i Storbritannia viste en stabil, om enn moderat,økning i antallet akutte narkotikadødsfall fram til 2000 ihenhold til den tradisjonelle definisjonen (som omfatter endel legemiddelrelaterte tilfeller, Office for National Statistics), men dersom heroin/morfindødsfallene betraktes
Yhdistyneessä kuningaskunnassa perinteisen määritelmänmukaiset äkilliset huumekuolemat (määritelmä sisältää tietytlääkekuolemat; ONS) ovat olleet hitaassa, mutta vakaassanousussa vuoteen 2000 asti. Jos heroiinin ja morfiininaiheuttamat kuolemat tutkitaan erikseen, voimakas nouseva
Det er ingenting som tyder på en generell nedgang på EU-plan, og narkotikarelaterte helseskader er altså fortsatt etstort problem.
Koska EU:n tasolla ei ole merkkejä huumekuolemienvähenemisestä, on selvää, että huumeiden aiheuttamiaterveyshaittoja ei ole saatu läheskään ratkaistua.
Risikofaktorene ved narkotikarelaterte dødsfallmå derfor utredes nærmere, og det er klart at behovet forhensiktsmessige, målrettede tiltak fortsatt er stort.
Samastasyystä on tutkittava edelleen huumekuolemien riskitekijöitäja toteutettava asianmukaisia kohdennettuja toimenpiteitä.
1971, men ikke indirekte relaterte dødsfall som AIDS-dødsfall) og er forholdsvis lik EONNs definisjon.
Äskettäin kehitetyssä ”huumestrategian määritelmässä” keskitytään huumeisiin, joita voidaan käyttää väärin (vuonna 1971 huumeiden väärinkäytöstä annetun lain nojalla valvottavat huumeet, jotka eivät kuitenkaan välillisesti liity kuolemiin, kuten aidsin aiheuttamiin kuolemiin), joten se muistuttaa EMCDDA:nmääritelmää.
Innføringen av Drug Strategy Definition ga en dobling iantallet meldte tilfeller i England og Wales mellom 1993 (864) og 2001 (1 623).
Huumestrategian määritelmän mukaan ilmoitetut tapaukset miltei kaksinkertaistuivat Englannissa ja Walesissa vuoden 1993 (864) ja vuoden2001 (1 623) välillä.
Dersom EONNs definisjon legges til grunn, blir antallet tilfeller i England og Wales 1 606 i 2000 og 1 443 i 2001.
EMCDDA:n määritelmän mukaan Englannissa ja Walesissa oli 1 606 tapausta vuonna 2000 ja 1 443 tapausta vuonna 2001.
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Total dødelighet blant problembrukere
Huumeiden ongelmakäyttäjien kuolleisuus
Figur 16: Total dødelighet blant problembrukere i en rekke byerog land i EU
Kaavio 16: Huumeiden ongelmakäyttäjien kuolleisuus useissa EU:n kaupungeissa tai maissa
Selv om problembrukerne utgjør mindre enn 1 % av EUsvoksne befolkning, har de mer enn sin andel avhelsemessige og sosiale problemer.
Huumeiden ongelmakäyttäjiä on alle prosentti EU:naikuisväestöstä, mutta tähän pieneen väestöryhmäänkeskittyy merkittäviä terveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia.
Kohortstudier av dødelighet viser at problembrukere harinntil 20 ganger høyere dødelighet enn sammealdersgruppe i befolkningen generelt.
Injektiokäyttäjien kuolleisuus on 2–4 kertaa korkeampi kuinmuiden huumeiden ongelmakäyttäjien.
Mange avdødsfallene kan tilskrives ufrivillige overdoser, men andredødsårsaker er AIDS og andre infeksjonssykdommer,ulykker og selvmord.
HIV-tartunnansaaneiden huumeidenkäyttäjien kuolleisuus oli (viime aikoihinsaakka) 2–6 kertaa korkeampi kuin niiden, joilla ei oletartuntaa.
I områder med lav utbredelse av HIVblant narkotikabrukerne står overdoser og ulykkesdødsfallfor en stor del av dødeligheten, mens AIDS spiller en viktigrolle i land med høy sprøyterelatert HIV-utbredelse.
Erot kuolleisuudessa näyttävät olevan laskussa HIV-hoidon kehityttyä viime aikoina.
HIV-behandlingenforbedres stadig, noe som synes å ha jevnet ut forskjellene.
Suuntaukset huumeiden ongelmakäyttäjienkuolleisuudessa
Trender for dødelighet blant problembrukere
Huom.Vakioidut kuolleisuusluvut, miehet ja naiset.
) har avdekket forskjeller i total dødelighet og i fordelingen av dødsårsakermellom studiestedene.
EMCDDA:n koordinoima usealla paikalla toteutettu tutkimus (
For ytterligere informasjon, se statistisk tabell 26: Dødelighetskohorter som deltok i EONNs multisenterstudie – karakteristika for deltakere og resultater (nettutgaven).EONNs multisenterstudie omfattet også en svensk kohort (se karakteristikafor deltakerne i statistisk tabell 26 og Bargagli et al., 2002).
) osoitti, että kuolleisuus ja kuolemansyiden jakautuminenvaihtelivat tutkimuksessa mukana olleiden paikkojen välillä.Tutkimuksessa paljastui myös merkittäviä ajan myötätapahtuneita muutoksia kokonaiskuolleisuudessa sekä erityisen syyn aiheuttamissa kuolemissa. (51
personer i samme aldersgruppe i Spanias befolkning generelt. ILisboa, Hamburg og Roma var risikoen for dødsfall blantkvinnelige problembrukere 30–40 ganger høyere enn ibefolkningen generelt. De høye SMR-tallene for kvinneligeproblembrukere kan til en viss grad forklares med lav baselinedødelighet blant unge kvinner i befolkningen generelt.
) ongelmakäyttäjillä 64 kertaa suurempi kuin ikä- jasukupuolivakioidun Espanjan väestön keskuudessa.Lissabonissa, Hampurissa ja Roomassa kuolleisuusriski oli naispuolisilla ongelmakäyttäjillä 30–40kertaa suurempikuin muulla väestöllä.
I henhold til rapporten hadde Barcelona høyest dødelighetog Wien og Dublin lavest.
Barcelonassa kuolleisuus oli korkein ja Wienissä ja Dublinissa alhaisin.
Mange steder er dødelighetenredusert siden tidlig eller midt på 1990-tallet.
Monissa paikoissa kuolleisuus onlaskenut 1990-luvun alun tai puolivälin jälkeen.
Barcelonahadde spesielt høy dødelighet i perioden 1992–1996,etterfulgt av en kraftig nedgang de senere år, hovedsakeligsom følge av nedgangen i antallet AIDS-dødsfall.
Barcelonassakuolleisuusluvut olivat erityisen korkeita vuosina 1992–1996,mutta ne ovat laskeneet merkittävästi viime vuosinapääasiassa aids-kuolemien vähennyttyä.
I Lisboahar dødeligheten økt helt fram til de senere årene (fig. 16).
Lissabonissakuolleisuus on kasvanut viime aikoihin saakka (kaavio 15).
Boks 9 OL: Definisjoner på ‘akutte narkotikarelaterte dødsfall’i EUs medlemsstater ifølge EONNs årsrapport og nasjonalerapporter
Laatikko 9 OL: Määritelmä ”äkillisestä huumekuolemasta”EU:n jäsenvaltioissa siinä muodossa kuin termiä on käytetty EMCDDA:n vuosiraportissa ja ilmoitettu kansallisissaraporteissa
Boks 10 OL: Narkotikarelaterte dødsfall – EONNs definisjon
Laatikko 10 OL: Huumeisiin liittyvät kuolemat – EMCDDA:nmääritelmä
Standardisertedødelighetstall etter alder og kjønn blant narkotikabrukerekan være et nyttig mål på hvilke konsekvenser problematisknarkotikabruk har for dødeligheten i ulike land.
Huumeidenkäyttäjien ikä- jasukupuolivakioidut kuolleisuusluvut voivat kuitenkin antaaarvokasta tietoa huumeiden ongelmakäytön vaikutuksestakuolleisuuteen eri maissa.
En analyse av standardiserte mortalitetsrater (SMR) (
Tilastotaulukko 24: EU-maissa kirjattujen ”äkillistenhuumekuolemien” määrä (EMCDDA:lle ilmoitettaessakäytettävien kansallisten määritelmien mukaisesti),1985–2001
Statistisk tabell 25: Sammendrag av karakteristika for ofrenefor akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene kohorter som deltok i multisenterstudien viste at risikoen fordødsfall blant mannlige og kvinnelige problembrukere i Barcelona var henholdsvis 24 og 64 ganger større enn for
Tilastotaulukko 25: Yhteenveto äkillisesti huumeisiin kuolleidenominaispiirteistä EU-maissa analyysi usealla paikalla toteutetun tutkimuksen kohorteissaosoitti, että Barcelonassa kuolleisuusriski oli miespuolisillaongelmakäyttäjillä 24 kertaa ja naispuolisilla
Statistisk tabell 26: Dødelighetskohorter som deltok i EONNsmultisenterstudie – karakteristika for deltakere og resultater
Tilastotaulukko 26: EMCDDA:n usealla paikalla toteutettuuntutkimukseen osallistuneet kuolleisuuden kohortit – osallistujienominaispiirteet ja tulokset
(A)Karakteristika for opiatbrukere inntatt i kohortene etterstudiested
— Opiaattien käyttäjien ominaispiirteet kohorteissatutkimuspaikan mukaan
(B)Standardiserte mortalitetsrater (SMR) etter kjønn og studiested
— Epäsuorasti ikävakioidut kuolleisuusindeksit (SMR) sukupuolen jatutkimuspaikan mukaan
(C)Fordeling av dødsårsak for kohortdeltakerne
— jakautuminen tutkimukseen osallistuneissa kohorteissa
Narkotikarelatert kriminalitet omfatter straffbare brudd på nasjonalnarkotikalovgivning, forbrytelser begått under påvirkning avillegale stoffer, forbrytelser begått av brukere for å finansiere sinerusmiddelvaner (hovedsakelig vinningsforbrytelser ognarkotikahandel) og forbrytelser begått som et ledd i driften avillegale markeder (kamp om territorier, bestikkelse av offentligtjenestemenn osv.).
Huumeisiin liittyvään rikollisuuteen voidaan katsoa kuuluvanhuumelainsäädännön mukaiset rikokset, laittomienhuumausaineiden vaikutuksen alaisena tehdyt rikokset,huumeidenkäytön rahoittamiseksi tehdyt rikokset (pääasiassaomaisuusrikokset ja laiton kauppa) sekä järjestelmällisestitoteutetut rikokset, jotka ovat osa laittomien markkinoidentoimintaa (taistelut alueista, virkamiesten lahjominen jne.).Huumelainsäädännön rikkomista lukuun ottamatta edellämainitut rikokset eivät näy tavallisesti saatavilla olevissatiedoissa.
Med unntak av brudd på narkotikalovgivningengir ikke rutinemessig innsamlede data informasjon om dissekategoriene, og når de er tilgjengelige, kommer de fra ad hocstudier og egner seg ikke for ekstrapolering.
Jos tietoja on, ne saadaan paikallisista ad hoc -tutkimuksista, joista on vaikea tehdä päätelmiä.
Narkotikabruk og kriminalitet: noen data(1
Huumeidenkäyttö ja rikollisuus: perustietoja (1
En rekke kilder viser at et flertall av narkotikabrukerne somer i behandling har vært i kontakt med rettsvesenet.Undersøkelser gjort i Hellas (Aristoteles-universitetet i Thessaloniki, 2000) og i England og Wales (Bennett, 2000)blant personer som er tiltalt for kriminelle handlinger ogdømt til fengselsstraff, viser at narkotikabrukere i større gradenn ikke-brukere har begått flere typer kriminellehandlinger. Innbrudd er den typen lovbruddnarkotikabrukere oftest begår (Aristoteles-universitetet i Thessaloniki, 2000; Bennett, 2000; Meijer et al., 2002).
Useiden lähteiden mukaan valtaosa hoidossa olevistahuumeidenkäyttäjistä on ollut tekemisissä rikosoikeusjärjestelmänkanssa. Rikoksesta syytetyistä ja vangeista Kreikassa (Aristotelian University of Thessaloniki, 2000) sekä Englannissa ja Walesissa(Bennett, 2000) tehdyt tutkimukset osoittavat, ettähuumeidenkäyttäjät ovat muita useammin syyllistyneetmonenlaisiin rikoksiin.
‘Anmeldelser’ (53) for brudd på narkotikalovgivningen (bruk,besittelse, smugling osv.) gjenspeiler ikke bare forskjeller ilovgivningen, men også hvordan lovene håndheves og anvendesog hvordan konkrete problemer prioriteres av rettsvesenet samthvilke ressurser som blir bevilget.
”Kansalliset ilmoitukset” huumerikoksista (kuten käytöstä,hallussapidosta ja laittomasta kaupasta) (53) heijastelevatpaitsi lainsäädännön eroja myös lain täytäntöönpanon jasoveltamisen eroja sekä rikosoikeusviranomaistenpainopisteitä ja resursseja.
I tillegg variererinformasjonssystemene for narkotikalovbrudd/-lovbryterebetraktelig landene imellom, særlig når det gjelderregistreringsprosedyrer, definisjoner og statistiske enheter.
Myös huumelainsäädännönvastaisista rikoksista ja rikoksentekijöistä tehdyissätietojärjestelmissä on huomattavia eroja maiden välillä,varsinkin kirjaamiskäytännöissä, määritelmissä jatilastoyksiköissä.
Disseforskjellene gjør det svært vanskelig å sammenligne data fra flere EU-land.
Nämä erot hankaloittavat EU-maidentietojen vertailua.
Der hvor det er mulig, sammenlignes derfor trender istedet for absolutte tall.
Siksi vertaillaan pikemminkin suuntauksiakuin absoluuttisia lukuja aina, kun se on mahdollista.
De fleste anmeldte brudd på narkotikalovgivningen gjelder bruk
Suurin osa tilastoiduista huumerikoksista liittyi huumeidenkäyttöön tai hallussapitoon käyttöä varten.
I Spania, Italia og Nederland, der narkotikabrukikke anses som en forbrytelse, gjelder alle narkotikalovbrudd
Espanjassa, Italiassa ja Alankomaissa huumeidenkäyttö ei ole rikos, joten kaikkihuumerikokset liittyivät huumekauppaan. Luxemburgissa ja
Når det gjelder sammenhengen mellom narkotikabruk ogkriminalitet fant en studie av den irske fengselsbefolkningen(Hannon et al., 2000) at 51 % av mennene og 69 % avkvinnene hevdet å ha vært påvirket av rusmidler når debegikk den straffbare handlingen som de ble fengslet for.
Huumeidenkäytön ja rikollisuuden välistä yhteyttä selvitettiintutkimuksessa, joka koski Irlannin vankeja (Hannon et al., 2000).Sen mukaan 51 prosenttia miehistä ja 69 prosenttia naisista olitehnyt vankeustuomioon johtaneen rikoksen huumausaineidenvaikutuksen alaisena.
Enannen studie i Irland (Millar et al., 1998) blant mindreårigemistenkt for lovbrudd, anslo at 42 % av tilfellene var relaterttil alkoholbruk, 17 % til narkotikabruk og 4 % til begge, deralkohol i størst grad var knyttet til ordensforstyrrelser ognarkotika oftest til ran/innbrudd.
Toisessa tutkimuksessa (Millar et al.,1998), joka koski epäiltyjä nuorisorikollisia Irlannissa, arviolta42 prosenttia tapauksista liittyi alkoholinkäyttöön, 17 prosenttiahuumeidenkäyttöön ja 4 prosenttia kumpaankin. Alkoholi oliuseimmiten yhteydessä yleisen järjestyksen vastaisiin tekoihin jahuumausaineet ryöstöihin.
rapporterer at de fleste narkotikalovbruddene gjelder bådebruk/omsetning og smugling av narkotika.
-välitykseen että huumekauppaan liittyviä rikoksia.
I 2001 var cannabis fremdeles det rusmiddelet som oftest varinvolvert i brudd på narkotikalovgivningen – med 34 % avlovbruddene i Portugal og Sverige, og helt opp i 86 % i Frankrike.
Ensiksikin ne on saatutiettyjä väestöryhmiä koskeneissa tutkimuksissa. Toiseksitulokset saattavat vaihdella huomattavasti huumausaineenmukaan.
ILuxembourg er heroin det rusmiddelet som oftest er involvert, mensde fleste narkotikalovbrudd i Nederland gjelder ‘harde stoffer’
Kolmanneksi huumeidenkäytön ja rikollisuuden välistäyhteyttä ja etenkin syy-yhteyttä on erittäin vaikea määrittää.
Resultatene som vises i boksen er hentet fra de nasjonale rapportene
Kreikka, Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta antoivat
I EU generelt har antallet ‘anmeldelser’ for brudd pånarkotikalovgivningen gått jevnt opp i løpet av de 15 årene for 2002 fra Hellas, Irland, Nederland og Storbritannia til EONN.
Suuntaukset Koko EU:ssa huumerikoksista tehdyt ”ilmoitukset” lisääntyivät laatikossa olevat tulokset vuoden 2002 kansallisissa raporteissaan EMCDDA:lle.
‘Anmeldelser’ for brudd på narkotikalovgivningen defineres forskjellig i medlemsstatene (begrepet kan f.eks. referere til mistanke om eller siktelse for brudd på narkotikalovgivningen osv.).
Termi ”ilmoitukset” pitää sisällään eri asioita eri maissa (poliisiraportit huumelainsäädännön rikkomisesta epäillystä, syytteet huumelainsäädännön rikkomisesta jne.).
Se boks 11 OL: Definisjon av ‘anmeldte brudd på narkotikalovgivningen’ i EU-landene og Norge (nettutgaven) for nøyaktigdefinisjon i hvert land.
Tarkat määritelmät on maittain laatikossa 11 OL: Huumerikosilmoitusten määritelmät EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
(Tidligere årsrapporter har brukt begrepet ‘arrestasjoner’.)
(Edellisissävuosiraporteissa käytettiin termiä ”pidätykset”.)
Statistisk tabell 27: Type lovbrudd som oftest er involvert i ‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-land og Norge (nettutgaven).
Tilastotaulukko 27: Tavallisimmat huumerikokset, joista tehdään ”ilmoituksia” EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
Portugal avkriminaliserte narkotikabruk i juli 2001.
Portugalissa huumeidenkäyttö on ollut dekriminalisoitu heinäkuusta 2001.
Andelen av narkotikalovbrudd som var forbundet med bruk, var derfor lavere i 2001 enn i 2000 (55 %).Norge skiller ikke mellom ‘narkotikaomsetning/smugling’ på den ene siden og ‘narkotikabruk/omsetning og smugling’ på den andre. Øvrige brudd på
(54 (55 liittyvää, oli alhaisempaa vuonna 2001 kuin vuonna 2000, jolloin sen osuus oli 55 prosenttia.
) narkotikalovgivningen er knyttet til ‘narkotikabruk’ alene.
Loput huumerikokset liittyvät yksistään ”huumeidenkäyttöön”.
Statistisk tabell 28: Narkotisk stoff som oftest er involvert i ‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-land og Norge (nettutgaven).Statistisk tabell 29: Antall ‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-land og Norge, 1985-2001 (nettutgaven).
Tilastotaulukko 28: Huumerikoksista tehtyihin ”ilmoituksiin” yleisimmin liittyvät huumausaineet EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).Tilastotaulukko 29: Huumerikoksiin liittyvät ”ilmoitukset” EU-maissa ja Norjassa, 1985–2001 (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge sett under ett, med under en dobling i Danmark, Luxembourgog Nederland og mer enn en seksdobling i Irland og Finland.
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Figur 17:‘Anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-landog Norge, 1991–2001 – 3-årig glidende gjennomsnitt, indeksert(1991=100)
Kaavio 17: EU-maissa ja Norjassa vuosina 1991–2001 ilmoitetuthuumerikokset – kolmen vuoden liukuva keskiarvo suhteutettuna(1991 = 100)
) rapporterte imidlertid en nedgang i 2001 i antallet
2001 Tanska, Ranska, Italia, Luxemburg ja Portugali (
Av alle brudd på narkotikalovgivningen gikk andelen‘narkotikabruk/besittelse til eget bruk’ generelt opp mellom1996 og 1999–2000 i alle land som hadde informasjon
) Sittemmin suuntauksissa on ollut eroja:
Merknader:For definisjoner av anmeldelser for brudd på narkotikalovgivningen, se statistisk tabell 29: Antall ‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-landog Norge, 1985–2001 (nettutgaven).
Huom.Huumerikoksista tehtävien ilmoitusten määritelmät esitetään tilastotaulukossa29: Huumerikoksiin liittyvät ”ilmoitukset” EU-maissa ja Norjassa, 1985–2001(verkkoversio).
Faktiske tall er lagt inn for alle landfor 2001, for Belgia for 1995 og 1997, for Spania for 1996 og for Storbritannia og Norge for 2000, ettersom tilgjengelige data for deres vedkommende ikke tillater beregning av glidende gjennomsnitt. Serien for Belgiahar avbrudd i 1996 (manglende data).Kilder: Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Todelliset arvot ovat kaikista maista vuodelta 2001, Belgiastavuosilta 1995 ja 1997, Espanjasta vuodelta 1996 sekä Yhdistyneestäkuningaskunnasta ja Norjasta vuodelta 2000, sillä saatavilla olevien tietojen perusteella ei voitu laskea liukuvia keskiarvoja näiden maiden osalta.Tutkimussarja keskeytyi Belgiassa vuonna 1996 (tietoja ei ole saatavilla).Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
10 medlemsstater i EU har data tilgjengelig som gjør detmulig å beregne trender for perioden 1996–2001 for destoffene som er involvert i anmeldelser for brudd pånarkotikalovgivningen.
EU:n kymmenestä jäsenvaltiosta saatujen tietojen perusteellavoidaan määrittää ilmoituksiin liittyneiden huumausaineidensuuntaukset vuosina 1996–2001.
I løpet av denne perioden gikkandelen cannabisrelaterte lovbrudd generelt opp i Frankrike,Tyskland, Italia, Luxembourg, Portugal og Spania, og ned i Irland, Østerrike og Storbritannia, mens den var stabil i
Tänä ajanjaksonakannabiksen osuus kaikista huumerikoksista nousi Saksassa,Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Luxemburgissa ja Portugalissa, pysyi ennallaan Ruotsissa ja laski Irlannissa,Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (63). Vuonna2001 nousu oli tuntuvaa Espanjassa, Luxemburgissa ja
Sverige (63).
Portugalissa. (
Når det gjelder kokainrelaterte lovbrudd, ser vi en motsatttrend, med økning i alle land untatt Tyskland og Portugal (
) Päinvastainen suuntaus on havaittavissa maittain ja vankiloittain 29 prosentista 86 prosenttiin.Useimmissa tutkimuksissa osuus oli yli 50 prosenttia(kaavio18).
Narkotikabrukere i rettssystemet: innsatte
Huumeidenkäyttäjät rikosoikeusjärjestelmässä: vangit
Ifølge flere ulike studier rapporterer 6–69 % av de innsatte omen mer regelmessig og/eller skadelig bruk, f.eks. sprøytebruk,regelmessig bruk eller avhengighet.
Useiden tutkimusten mukaan huumeita säännöllisesti ja/taihaitallisesti käyttäviä vankeja, kuten injektiokäyttäjiä,säännöllisesti käyttäviä tai huumeriippuvaisia, oli6–69prosenttia.
Mer spesifikt viser flerestudier i EU at omkring en tredel av alle voksne mannligeinnsatte er sprøytebrukere (Bird og Rotily, 2002).
Etenkin useat EU:ssa tehdyt tutkimuksetosoittavat, että noin kolmannes aikuisista miesvangeistakäyttää huumeita suonensisäisesti (Bird ja Rotily, 2002).
De fleste brukerne slutter eller reduserer narkotikabruken når defengsles.
Suurin osa huumeidenkäyttäjistä lopettaa huumeidenkäytöntai vähentää sitä vankilaan joutumisen jälkeen.
Noen fortsetter imidlertid, mens andre først begynnernår de blir fengslet.
Jotkutkuitenkin jatkavat huumeidenkäyttöä, ja toiset taasaloittavat käytön vasta vankilassa.
12–60 % av innsatte rapporterer at debruker narkotika i fengsel, mens 10–42 % rapportererregelmessig bruk.
Vangeista12–60prosenttia käyttää huumeita, 10–42 prosenttiasäännöllisesti.
Mellom 3 % og 34 % av fengselsbefolkningen
Vangeista 3–34 prosenttia on käyttänythuumeita suonensisäisesti vankilassa ollessaan.
Fram til 2000, ettersom data for 2001 i skrivende stund ikke er tilgjengelig for Storbritannia.Se figur 17 OL: Andel anmeldelser for cannabisrelaterte lovbrudd av totalt antall narkotikalovbrudd, 1996-2001 (nettutgaven).Se figur 18 OL: Andel anmeldelser for heroinrelaterte lovbrudd av totalt antall narkotikalovbrudd, 1996-2001 (nettutgaven).Se figur 19 OL: Andel anmeldelser for kokainrelaterte lovbrudd av totalt antall narkotikalovbrudd, 1996-2001 (nettutgaven).Se statistisk tabell 30: Andel narkotikabrukere i fengslene i EU-land og Norge (nettutgaven).Se figur 20 OL: Anslag over nivå av narkotikabruk i fengsler i EU-land og Norge (nettutgaven).
Kirjoitushetkellä vuoden 2001 tietoja ei ollut saatavilla Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.Ks. kaavio 17 OL: Kannabikseen liittyvien rikosilmoitusten osuus kaikista huumerikoksista vuosina 1996–2001 (verkkoversio).Ks. kaavio 18 OL: Heroiiniin liittyvien rikosilmoitusten osuus kaikista huumerikoksista vuosina 1996–2001 (verkkoversio).Ks. kaavio 19 OL: Kokaiiniin liittyvien rikosilmoitusten osuus kaikista huumerikoksista vuosina 1996–2001 (verkkoversio).Ks. tilastotaulukko 30: Huumeidenkäyttäjien osuus vangeista EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).Ks. kaavio 20 OL: Arvioitu huumeidenkäyttöaste EU-maiden ja Norjan vankiloissa (verkkoversio).
Figur 18:Estimater over livstidsprevalens blant narkotikabrukere i fengsel i EU
Kaavio 18: Arviot ainakin kerran huumeita käyttäneiden määristä EU:n vankiloissa
Narkotikabrukere (har noen gang brukt)
Huumeidenkäyttäjät (ainakin kerran käyttäneet)
Sprøytebrukere (har noen gang injisert)
Suonensisäisesti huumeita käyttäneet (ainakin kerran suonensisäisesti käyttäneet)
28 % livstidsavhengighet før fengsling, 2001 (n = 55 275)
28 prosenttia joskus elämässään ennen vankilaa huumeista riippuvaisia,2001 (n = 55 275).
41 % regelmessige sprøytebrukere, 1998 (n = 362); 32 % regelmessig sprøytebruk før fengsling, 1998 (n = 362)
41 prosenttia säännöllisiä huumeiden injektiokäyttäjiä, 1998 (n = 362); 32 prosenttia säännöllisiä huumeiden injektiokäyttäjiä ennen vankilaa, 1998(n = 362).
Ettersom definisjonene, referanseperioder og metoder varierer mye mellom undersøkelser og land, bør man være forsiktig med å trekke sammenligninger. De fleste dataene kommer fra lokale ad hoc studier (ikke sammenlignbare).
37 prosenttia viimeisten vankilaa edeltäneiden 6 kuukauden aikana huumeitatoistuvasti käyttäneitä, 2001 (n = 3 445).
29 % problemer med narkotikaavhengighet, 1997 (n = 528); 44 % narkotikaavhengige, 1997 (n = 319).
29 prosenttia huumeongelmaisia, 1997 (n = 528); 44 prosenttia huumeistariippuvaisia, 1997 (n = 319).
50 % narkotikamisbruk siste måned før fengsling, 1999 (n = 246)9 % regelmessig sprøytebruk før fengsling, 1999 (n = 246); 24 % sprøytebruk før fengsling, 1997 (n = 115).
60 prosenttia huumeiden käyttäjiä, 1996 (n = 16).33 prosenttia huumeiden injektiokäyttöä ennen vankilaa, 1997 (n = 437).
72 % livstidsmisbruk (i ett spesialfengsel for narkotikarelaterte lovbrudd),1994 (n = 307)26 % (menn) og 32 % (kvinner) sprøytebruk før fengsling, 1999 (n = hhv. 143og 69); 15 % intravenøs bruk av narkotika, 1996 (anslått av eksperter).
72 prosenttia joskus elämässään huumeita käyttäneitä (huumerikkomuksiinerikoistuneessa vankilassa), 1994 (n = 307).26 prosenttia (miehet) ja 32 prosenttia (naiset) ennen vankilaa huumeitainjektiona käyttäneitä, 1999 (n = 143 ja 69); 15 prosenttia huumeita injektiona käyttäviä, 1996 (asiantuntijoiden arvio).
60 % narkotikamisbrukere, 1966 (n = 16)33 % sprøytebruk før fengsling, 1997 (n = 437)
48 prosenttia ainakin kerran ennen vankilaa huumeita käyttäneitä (n = 136),2000; 66 prosenttia ainakin kerran ennen vankilaa heroiinia käyttäneitä, 1995(n = 544).34 prosenttia ainakin kerran huumeita injektiona käyttäneitä, 1996 (n = 861); 31 prosenttia injektiokäyttäjiä, 1995 (n = 1 183); 69 prosenttiainjektiokäyttäjiä ennen vankilaa, 1995 (n = 544).
62 % livstidsmisbruk, 2001 (n = 2 057)27 % livstidserfaring med sprøytebruk før fengsling, 2001 (n = 2 057); 52% sprøytebruk før fengsling, 1997 (n = 535).
62 prosenttia joskus elämässään huumeita käyttäneitä, 2001 (n = 2 057).27 prosenttia ainakin kerran huumeita ennen vankilaa injektiona käyttäneitä,2001 (n = 2 057); 52 prosenttia ennen vankilaa huumeita injektiona käyttäneitä, 1997 (n = 535).
48 % livstidserfaring med narkotikabruk før fengsling (n = 136), 2000; 66 % livstidserfaring med heroinbruk før fengsling, 1995 (n = 544).34 % livstidserfaring med sprøytebruk, 1996 (n = 861); 31 % sprøytebrukere, 1995 (n = 1 183); 69 % sprøytebrukere før fengsling, 1995 (n = 544).
51 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä vuotena huumeita injektionatai päivittäin käyttäneitä, 2000 (n = 3 352).51 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä vuotena huumeita injektionatai päivittäin käyttäneitä, 2000 (n = 3 352).
43 % bruk av cannabis siste måned før fengsling, 2000 (n = 5 028); 31 %bruk av kokain siste måned før fengsling, 1998 (n = 2 223); 70 % (kvinner)livstidserfaring med rusmiddelbruk (alkohol inkludert), 1998 (n = 356); 35%(kvinner) regelmessig rusmiddelbruk (alkohol inkludert), 1998 (n = 356);56% narkotikabrukere, 1998 (n = 1 011).18 % sprøytebruk av heroin siste måned før fengsling, 1998 (n = 2 223); 47% sprøytebruk før fengsling, 1997 (n = 101).
43 prosenttia kannabista viimeisenä vankilaa edeltäneenä kuukautena käyttäneitä, 2000 (n = 5 028); 31 prosenttia kokaiinia viimeisenä vankilaaedeltäneenä kuukautena käyttäneitä, 1998 (n = 2 223); 70 prosenttia (naiset)joskus päihteitä käyttäneitä (alkoholi mukaan luettuna), 1998 (n = 356);35prosenttia (naiset) säännöllisesti päihteitä käyttäneitä (alkoholi mukaanluettuna), 1998 (n = 356); 56 prosenttia huumeita käyttäneitä, 1998 (n = 1 011).18 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä kuukautena heroiinia injektiona käyttäneitä, 1998 (n = 2 223); 47 prosenttia ennen vankilaa huumeitainjektiona käyttäneitä, 1997 (n = 101).
84 % (kvinner) livstidserfaring med narkotikabruk før fengsling, 2001 (n = 301); 69–85 % livstidserfaring med narkotikabruk før fengsling, 1997(n = 3 140).38 % (kvinner) livstidserfaring med sprøytebruk før fengsling, 2001 (n = 301); 24 % (menn) og 29 % (kvinner) livstidserfaring med sprøytebruk,1997–98 (n = hhv. 2 769 og 407); 23–40 % livstidserfaring med sprøytebruk, 1997 (n = 3 139).
84 prosenttia (naiset) ainakin kerran ennen vankilaa huumeita käyttäneitä,2001 (n =301); 69–85 prosenttia ainakin kerran ennen vankilaa huumeitakäyttäneitä, 1997 (n = 3 140).38 prosenttia (naiset) ainakin kerran ennen vankilaa huumeita injektionakäyttäneitä, 2001 (n = 301); 24 prosenttia (miehet) ja 29 prosenttia (naiset)ainakin kerran huumeita injektiona käyttäneitä, 1997–1998 (n = 2 769 ja407); 23–40 prosenttia ainakin kerran huumeita injektiona käyttäneitä,1997 (n = 3 139).
32 % (menn) og 46 % (kvinner) livstidserfaring med sprøytebruk, 1991–96(n = hhv. 2 286 og 132).Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
32 prosenttia (miehet) ja 46 prosenttia (naiset) ainakin kerran huumeitainjektiona käyttäneitä, 1991–1996 (n = 2 286 ja 132).Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
Se også statistisk tabell 30: Andelnarkotikabrukere i fengslene i EU-land og Norge (nettutgaven).
Ks. myös tilastotaulukko 30:Huumeidenkäyttäjien osuus vangeista EU-maissa ja Norjassa (verkkoversio).
35 % livstidserfaring med heroinbruk, 1999 (n = 607); 52 % livstidserfaringmed heroinbruk, 1998 (n = 1 205); 70 % livstidserfaring med heroinbruk,1997 (n = ikke tilgj.); 86 % (menn) livstidserfaring med narkotikabruk, 1996(n = 108).29 % livstidserfaring med sprøytebruk, 1999 (n = 607); 43 % livstidserfaring med sprøytebruk, 1998 (n = 1 205); 56 % (menn) livstidserfaring medsprøytebruk, 1996 (n = 108).
43 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä vuotena huumeita käyttäneitä,1998 (n = 1 212); 32 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä vuotenahuumeita säännöllisesti käyttäneitä, 1997 (n = 8 728); 35 prosenttia viimeisenävankilaa edeltäneenä vuotena kannabista käyttäneitä, 1997 (n = 960).12 prosenttia ainakin kerran ennen vankilaa huumeita injektiona käyttäneitä,1998 (n = 1 212); 9 prosenttia viimeisenä vankilaa edeltäneenä vuotenahuumeita injektiona käyttäneitä, 1998 (n = 1 212); 6 prosenttia viimeisenävankilaa edeltäneenä vuotena huumeita injektiona käyttäneitä, 1997 (n = 8 728); 14 prosenttia ennen vankilaa huumeita injektiona käyttäneitä, 1997 (n = 960); 23 prosenttia ainakin kerran ennen vankilaahuumeita injektiona käyttäneitä, 1996 (n = 574).
Tilgjengelighet av narkotika for 15–24-åringer
Huumeiden saatavuus 15–24-vuotiaiden keskuudessa
Se http://annualreport.emcdda.eu.int for statistiske tabeller tildenne delen:
Katso tämän osuuden tilastotaulukot osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int:
Statistisk tabell 27: Type lovbrudd som oftest er involvert i‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-land og Norge
Tilastotaulukko 27: Tavallisimmat huumerikokset, joista tehdään ”ilmoituksia” EU-maissa ja Norjassa
Statistisk tabell 28: Narkotisk stoff som oftest er involvert i‘anmeldte’ brudd på narkotikalovgivningen i EU-land og Norge
Tilastotaulukko 28: Huumerikoksista tehtyihin ”ilmoituksiin”yleisimmin liittyvät huumausaineet EU-maissa ja Norjassa
Statistisk tabell 29: Antall ‘anmeldte’ brudd pånarkotikalovgivningen i EU-land og Norge, 1985–2001
Tilastotaulukko 29: Huumerikoksiin liittyvät ”ilmoitukset” EU-maissa ja Norjassa, 1985–2001 kannabista.
Statistisk tabell 30: Andel narkotikabrukere i fengslene i EU-landog Norge
Tilastotaulukko 30: Huumeidenkäyttäjien osuus vangeista EU-maissa ja Norjassa
Avhengig av land mener 34–69 % (55 %) (1) at det er lett å få tak i narkotika i nærheten avskole/universitet, 39–71 % (62 %) i nærheten av hjemmet,46–90 % (72 %) på puber/klubber og 49–90 % (76 %) påfester.
46–90 prosentin (72 %:n) mukaan baareissa tai klubeillaja49–90 prosentin (76 %:n) mukaan juhlissa.
Narkotikamarkeder og tilgjengelighet
Huumemarkkinat ja huumeiden saatavuus
Tallene i parentes er gjennomsnitt for EU.
Suluissa olevat luvut ovat EU:n keskiarvo.
Antallet narkotikabeslag i et land betraktes vanligvis som enindirekte indikator på forsyning og tilgjengelighet avnarkotika, selv om de også gjenspeiler politiets ressurser,prioriteringer og strategier, og likeledes hvor utsattomsetningsleddene er for å bli tatt.
Huumetakavarikkojen lukumäärää tietyssä maassa pidetäänyleensä epäsuorana indikaattorina huumeiden tarjonnasta jasaatavuudesta, vaikka siinä kuvastuvat myös lainvalvonnanresurssit, painopisteet ja strategiat sekä huumekauppiaiden
Mengdene som beslaglegges (69
69 alttius jäädä kiinni.
) kan variere fra år til år, for eksempel hvis noen av beslagene et år er svært store.
) voivat muuttua vuodesta toiseen esimerkiksi muutaman suuren
Av den grunn betrakter mange land antallet beslag (70) som en bedreindikator på trender (71).
70 takavarikon vuoksi. Tästä syystä takavarikkojen lukumäärä (
I alle land omfatter antallet beslag verdensbasis av alle typer ulovlige rusmidler blir gjort i barenoen få land, dvs.
) useissa maissa on yleensä parempi indikaattori osoittamaan takavarikoista keskittyy muutamaan maahan.
Spania, Nederland og Storbritannia itillegg til Marokko og Pakistan når det gjelder smugling avcannabisolje, Spania sammen med USA, Colombia, Mexicoog Panama når det gjelder kokainsmugling, Nederland og Storbritannia sammen med USA, Thailand og Kina når detgjelder syntetiske stoffer (74).
Näitä maitaovat Espanja, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta(kannabishartsin salakuljetus) Marokon ja Pakistanin ohella,Espanja (kokaiinin salakuljetus) Kolumbian, Meksikon,Panaman ja Yhdysvaltojen ohella sekä Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta (synteettisten huumeidensalakuljetus) Kiinan, Thaimaan ja Yhdysvaltojen ohella. (74) suuntauksia (71
Der dette er kjent,vil opprinnelse og destinasjon for beslaglagte stoffer gi enindikasjon på smuglerruter og produksjonsområder.
Kannabis muodostavat suurimman osan takavarikoistavähittäiskaupassa.
De flestemedlemsstatene i EU rapporterer om pris og renhet påstoffene på detaljistnivå.
(72) Jos takavarikoitujen huumeidenalkuperä ja määränpää ovat tiedossa, ne voivat antaa viitteitäsalakuljetusreiteistä ja tuotantoalueista.
Opplysningene kommer imidlertidfra en rekke ulike kilder som ikke alltid er sammenlignbareeller pålitelige, og dette gjør det vanskelig å foreta nøyaktigesammenligninger landene imellom.
Useimmat jäsenvaltiotilmoittavat huumeiden hinnat ja puhtauden vähittäiskaupassa.Tiedot tulevat kuitenkin monista eri lähteistä, eivätkä ne oleaina vertailukelpoisia tai luotettavia, joten tarkkojenvertailujen tekeminen maiden välillä on vaikeaa.
Cannabis er det stoffet som beslaglegges oftest i allemedlemsstatene bortsett fra Portugal, der heroinbeslagenedominerer.
Kannabis on eniten takavarikoitu huume kaikissa muissajäsenvaltioissa paitsi Portugalissa, jossa heroiinitakavarikotovat yleisimpiä.
Siden 1996 har Spania hatt de størstecannabisbeslagene – mer enn halvparten av den totalebeslaglagte mengden i EU.
Vuodesta 1996 alkaen Espanjassa ontakavarikoitu suurimmat määrät kannabista, yli puolet koko EU:n alueella takavarikoidusta kannabiksesta.
Fram til 2000 rapporterte Storbritannia et større antall cannabisbeslag enn Spania, men de beslaglagte mengdene var gjennomsnittlig små (75).
Espanjassa, mutta erät olivat keskimäärin pieniä. (75)
På grunn av at det i skrivende stund ikke foreligger data overbeslag i 2001 (73) fra Belgia, Italia, Nederland og Storbritannia, er analysene av situasjonen i 2001 ogtrendene fram til 2001 ufullstendige.
Tiedot vuoden 2001 takavarikoista (73) Belgiassa, Italiassa,Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassapuuttuivat tätä vuosiraporttia laadittaessa, joten analyysitvuoden 2001 tilanteesta ja suuntauksista vuoteen 2001saakka ovat puutteellisia.
I tabell 1 er det gittnærmere opplysninger om narkotikabeslagene i EU og Norge i 2001. I teksten under er trendene for 2000 og 2001avledet av utviklingen av samlede tall for EU beregnet ut fratallene fra de landene som hadde data tilgjengelig for beggeårene.
Taulukossa 1 on tietoahuumetakavarikoista EU:ssa ja Norjassa vuonna 2001.Jäljempänä mainitut suuntaukset vuosina 2000 ja 2001 onpäätelty EU:n kokonaisluvuista, jotka laskettiin niistä maista,joista saatiin tietoa kummaltakin vuodelta.
Ifølge Europol viser global statistikk en konsentrasjon avnarkotikabeslagene – godt og vel 75 % av beslagene på
Europolin mukaan maailmanlaajuiset tilastot osoittavat, ettänoin 75 prosenttia kaikista laittomien huumausaineiden
I 2001 var mesteparten av cannabisoljen som blebeslaglagt i EU produsert i Marokko.
Marokko oli edelleen vuonna 2001 EU:ssa takavarikoidunkannabishartsin tärkein tuottajamaa.
Cannabis kan smuglesdirekte fra Marokko, men i mange tilfeller kommer stoffetvia Den iberiske halvøy. Cannabisolje blir også smuglet frade nordiske og baltiske landene til Finland og fra Albaniatil Italia og Hellas. De fleste cannabisplantene som blirbeslaglagt i Belgia, Tyskland, Frankrike, Luxembourg og Nederland stammer fra Nederland (76). Frankrike oppgir ateget territorium, Italia og Belgia er andre forsyningskilder
Kannabista voidaansalakuljettaa suoraan Marokosta, mutta usein sitä tuodaan Pyreneiden niemimaan ja varsinkin Espanjan kautta.Kannabishartsia salakuljetetaan myös Pohjoismaista ja Baltian maista Suomeen sekä Albaniasta Kreikkaan ja Italiaan.
Se figur 21 OL: Beslaglagte mengder narkotika i EU-landene og Norge (indeks, 1996 = 100), 1996-2000; og figur 22 OL: Beslaglagte mengder cannabis, kokain, heroin og amfetamin i EU-landene og Norge, 1985-2000 (nettutgaven).
Ks. kaavio 21 OL: EU-maissa ja Norjassa vuosina 1996–2000 takavarikoidut huumemäärät (suhdeluvut, 1996 = 100); ja kaavio 22 OL: EU-maissa ja
Se figur 23 OL: Antall narkotikabeslag i EU-landene og Norge (indeks, 1996 = 100), 1996-2000; og figur 24 OL: Antall beslag av cannabis, heroin, kokain, amfetamin, ecstasy og LSD i EU-landene og Norge, 1985-2000 (nettutgaven).
Ks. kaavio 23 OL: Huumetakavarikkojen lukumäärä EU-maissa ja Norjassa (suhdeluvut, 1996 = 100) vuosina 1996–2000; ja kaavio 24 OL: Kannabiksen, heroiinin, kokaiinin, amfetamiinin, ekstaasin ja LSD:n takavarikkojen lukumäärä EU-maissa ja Norjassa vuosina 1985–2000 (verkkoversio).
Trendene på EU-plan må analyseres med varsomhet, ettersom seriene ikke starter samme år i alle land.
Suuntauksia EU:n tasolla kannattaa analysoida varoen, sillä sarjat aloitetaan usein eri vuosina eri maissa.
For ytterligere informasjon se statistiske tabeller
Lisätietoja: ks. tilastotaulukot31–43
Se figur 25 OL: Beslaglagte mengder og antall narkotikabeslag i EU-landene (indeks: 1996 = 100), 1996–2000 (nettutgaven).Italia og Nederland mangler data for 2001 om antall beslag.
Ks. kaavio 25 OL: Takavarikoitujen huumeiden määrä ja huumetakavarikkojen lukumäärä EU-maissa (suhdeluvut 1996 = 100) vuosina 1996–2000 (verkkoversio).Tiedot vuoden 2001 takavarikoiden lukumäärästä puuttuivat Italiasta ja Alankomaista.
Belgia og Storbritannia mangler data for 2001 om antall beslag og beslaglagte mengder.
Tiedot vuoden 2001 takavarikoiden lukumäärästä ja
Ytterligere informasjon fra Europol finnes i boks 12 OL: Narkotikasmugling i EU.Dette bør kontrolleres opp mot data fra Storbritannia når de blir lagt fram.Ifølge de nasjonale rapportene fra disse landene.
Europolin antamat lisätiedot ovat laatikossa 12 OL: Huumekauppa EU:ssa.Tämä on tarkistettava sitten, kun Yhdistyneen kuningaskunnan tiedot saadaan.Kansallisten raporttien mukaan.
Storbritannia m.d.
Yhdistynyt kuningaskunta tes tes tes tes tes tes tes tes tes tes tes tes
Data for amfetamin omfatter også metamfetamin.Et lite antall amfetamintabletter ble også beslaglagt i 2001.Én tablett LSD ble også beslaglagt i 2001.11 026 tabletter amfetamin ble også beslaglagt i 2001.23 beslag og 0,975 kg metylamfetamin ble også beslaglagt i 2001.10 tabletter LSD ble også beslaglagt i 2001.20 592 tabletter amfetamin ble også beslaglagt i 2001.
Vuonna 2001 takavarikoitiin myös 884 609 ”nederwiet”-kasvia(kannabista).Vuonna 2001 takavarikoitiin myös 113 grammaa ekstaasia.Vuonna 2001 takavarikoitiin myös 25 amfetamiinitablettia.Heroiinin takavarikkojen lukumäärään sisältyvät myös nestemäisen heroiinin takavarikot.
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
(12)Vuonna 2001 takavarikoitiin myös 100 grammaa ekstaasia.(13)Kannabiksen takavarikkojen lukumäärään sisältyy ainoastaan hasis.Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
Detblir rapportert om lokal produksjon av cannabis i de flestemedlemsstatene i EU.
Joissakin näytteissä Saksassa se on ollut jopa 34 prosenttia.
1985, men synes å ha stabilisert seg siden 1999.
EU:ssa vuodesta 1985, mutta se näyttää tasaantuneenvuodesta 1999 lähtien.
IDanmark, Spania, Irland, Luxembourg, Østerrike, Finland,Sverige og Norge gikk antallet cannabisbeslag opp i 2001.
Vuonna 2001 kannabistakavarikotlisääntyivät Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa, Luxemburgissa,Itävallassa, Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Takavarikoidun
Mengdene som er beslaglagt (78) har også økt siden 1985,
) lisääntyi samoin vuodesta 1985, mutta se on tasaantunut vuodesta 1995 lähtien.
I 2001 ble detaljprisen på cannabis rapportert i snitt åligge mellom 2,3 (Storbritannia) og 26,6 EUR (Norge) pr.gram for cannabisolje og mellom 1,9 (Spania) og 8 EUR(Belgia, Sverige) pr. gram for cannabisblader.
Vuonna 2001 kannabishartsin vähittäishinta vaihtelikeskimäärin 2,3 eurosta (Yhdistynyt kuningaskunta)26,6euroon (Norja) grammalta sekä kannabislehtienvähittäishinta keskimäärin 1,9 eurosta (Espanja) 8 euroon(Belgia, Ruotsi) grammalta.
Innholdet avvirkestoffet, tetrahydrocannabinol (THC), i cannabisoljeligger vanligvis mellom 5 % and 14 %, selv om det i EU i2001 er rapportert partier med et THC-innhold på men har holdt seg stabile siden 1995.
Tehoaineen eli tetrahydrokannabinolin(THC) pitoisuus kannabishartsissa vaihtelee yleensä 5:n ja13prosentin välillä, mutta EU:ssa löydettiin vuonna 2001 eriä,joiden THC-pitoisuus oli 0,15–39 prosenttia.
Se figur 26 OL: Cannabisbeslag – antall, 1996-2001 (indekser) (nettutgaven).Se figur 27 OL: Cannabisbeslag – mengder, 1996-2001 (indekser) (nettutgaven).
Ks. kaavio 26 OL: Kannabiksen takavarikkojen lukumäärä vuosina 1996–2001 (suhdeluvut) (verkkoversio).Ks. kaavio 27 OL: Takavarikoidun kannabiksen määrä vuosina 1996–2001 (suhdeluvut) (verkkoversio).
Spania er fortsatt det EU-landet som beslaglegger mest kokain, og sto i 2001 for over halvparten (81) av alle beslag
81 takavarikoidun kokaiinin määrä olivat Espanjassa yli puolet (
Portugal og Storbritanniarapporterte samme år om økt renhet i både cannabisoljeog -blader på gateplan.
Kannabishartsin ja -lehtien puhtausaste katukaupassanousi Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassavuonna 2001.
Cannabisoljen ble også renere i Belgia og Italia.
Kannabishartsin puhtausaste nousi myös Belgiassa ja Italiassa.
Heroin i EU, både når det gjelder antallet beslag og beslaglagtemengder.
EU:n kokonaismäärästä.
Kokainen som beslaglegges i Europa, kommer fra Latin-Amerika (hovedsaklig fra land i Andesfjellene, som Peru og Colombia, men også Ecuador).
Euroopassa takavarikoitu kokaiinituodaan Latinalaisesta Amerikasta (lähinnä Andien maista,kuten Kolumbiasta ja Perusta, mutta myös Ecuadorista) jokosuoraan tai Keski-Amerikan, Espanjan ja/tai Alankomaidenkautta.
Stoffet kommerenten direkte eller via Sentral-Amerika, Spania og/eller Nederland.
Vaikka joidenkin EU-maiden mukaan kokaiini tulee EU:n alueelle Espanjan kautta, Espanjan viranomaistenmukaan Espanjasta ei saatu näyttöä kansainvälistä kauppaavastaavista suurista kokaiinilähetyksistä.
Selv om enkelte EU-land har rapportert at Spania er transittland for kokain til EU, forsikrer de spanskemyndighetene at det ikke foreligger noe bevis på storeforsendelser av kokain som tilsier internasjonal smugling i Spania.
Europolin mukaan EU:hun, jossa on suuria satamia ja lentoasemia, tuodaan