pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det var store variasjoner i gjennomsnittsprisen (102
Euroopan osuus maailmassa takavarikoidunkokaiinin määristä oli 17prosenttia, mikä osoittaa kasvuaedelliseen vuoteen verrattuna (CND, 2005).
) på kokain på detaljistnivå i EU i 2003; fra 34 euro pr. gram i Spania til 175 euro pr. gram i Norge.
Vuonna 2003 sen osuus oli yli puolet sekätakavarikkojen lukumäärästä että takavarikoiduistamääristä EU:ssa(99).
Sammenlignet med heroin hadde kokainen gjennomsnittlighøy renhet, og varierte i 2003 fra 32% i Den tsjekkiske
Kokaiinitakavarikkojen lukumäärä(100) kasvoi vuosina
Colombia er langt den største kilden til illegal koka iverden, etterfulgt av Peru og Bolivia.
Kokaiinin ja crack-kokaiinin käyttöön liittyvienterveyshaittojen ehkäisy- ja vähentämistoimet ovat viimevuosina lisääntyneet nopeasti, ja kokaiinia ja crackkokaiinia koskevaa uutta tietoa on tuotettu etenkin Internetissä.
Den globaleproduksjonen av kokain i 2003 har vært anslått til655tonn, hvorav 67% fra Colombia, 24% fra Peru og9% fra Bolivia (CND, 2005).
Huumepalvelujentyöntekijöille on tarjolla entistä enemmän koulutustasellaisten ongelmien käsittelyssä, jotka liittyvät kokaiinin jacrack-kokaiinin käyttöön useissa ympäristöissä, joissa tämäilmiö on tuore (viikonloppuympäristö Dublinissa jateknoympäristö Wienissä).
Mesteparten av alt kokainsom beslaglegges i Europa, kommer direkte fra Sør-Amerika (Colombia) eller via Sentral-Amerika og Karibia.
1998–2002 kaikissa maissa, paitsi Saksassa ja Portugalissa.
I2003 ble særlig Brasil og Venezuela oppgitt somtransittland for kokain som ble importert inn i EU, vedsiden av Argentina, Costa Rica og Curaçao (nasjonale Reitoxrapporter, 2004; CND, 2005).
Samana ajanjaksona EU:ssa takavarikoidun kokaiinin määrät(101) vaihtelivat, mutta suuntaus on ollut
Andretransittområder var Sør- og Vest-Afrika (INCB, 2005).
Kokaiinin ja crack-kokaiinin käyttäjille on tarjollaerikoistunutta neuvontaa ja hoitoa suurissa kaupungeissa,kuten Frankfurtissa (Suchthilfezentrum Bleichstrasse:www.drogenberatung-jj.de), Barcelonassa (Hospital Valld’Hebron: www.vhebron.es), Wienissä (ChEck iT!: nouseva.
Deviktigste innførselsstedene i EU var fremdeles i Spania,Nederland og Portugal (nasjonale Reitoxrapporter, 2004;CND, 2005; INCB, 2005).
Niiden maiden suuntausten perusteella, joistasaatiin tietoja, kokaiinitakavarikot näyttävät kuitenkinvähentyneen EU:n tasolla vuonna 2003 (erityisesti Espanjassa), mutta takavarikoidun kokaiinin määrä on
42.)Dette bør imidlertid kontrolleres opp mot data for 2003 så snart disse foreligger. Data om antallet kokainbeslag i 2003 manglet for Italia, Kypros,
42.)Tämä on tarkistettava sitten, kun vuoden 2003 tiedot saadaan.
Merk at gjennomsnittlige estimater for kokainrenhet i Den tsjekkiske republikk og Polen i 2003 er basert på et lite antall prøver (n= hhv. 5 og 6).
)Ks. taulukko SZR-5 (osa i) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. taulukko SZR-6 (osa i) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Regelmessig, vedvarende bruk av heroin, sprøytebruk og ien del land, intensiv bruk av sentralstimulerende midler,ligger til grunn for en vesentlig del av de narkotikarelatertehelsemessige og sosiale problemene i Europa.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa
Problematisk bruk av narkotika
Hinta ja puhtaus
“Problematisk bruk av narkotika”’ (problem drug use –PDU) defineres operasjonelt som “injeksjonsbruk avnarkotika eller langvarig/regelmessig bruk av opiater, kokain og/eller amfetaminer” (104
Kokaiinin keskihinta(102) vähittäiskaupassa vaihteli EU:ssa kasvanut huomattavasti (erityisesti Espanjassa ja Alankomaissa).
Problematisk bruk av narkotika kan deles inn i en rekkehovedgrupper.
voimakkaasti vuonna 2003 Espanjan 34eurosta Norjan175euroon grammalta.
Utbredelsen synes å variere megetmellom landene, men når forskjellige metoder brukesinnenfor ett land, gir de i all hovedsak samsvarenderesultater.
Kokaiinin keskimääräinen puhtaus käyttäjätasolla onheroiiniin verrattuna korkea, ja se vaihteli vuonna 2003
Lokale og regionale anslag tyder på at utbredelsen avproblematisk bruk av narkotika varierer mye byer ogregioner imellom.
Jotkin EU-maat ovat ilmoittaneet crack-kokaiinintakavarikoista, mutta niitä ei aina pystytä erottamaankokaiinitakavarikoista.
De høyeste prevalensestimatene iperioden 1999–2003 oppgis av Irland, Portugal og Storbritannia, med tall pr. tusen som når 16 (Dublin),17(Beja), 24 (Aveiro), 25 (deler av London), og opp til
Edellä mainitutkokaiinitakavarikkoja koskevat suuntaukset saattavat siiskattaa myös crack-kokaiinin.
Problematisk narkotikabruk blir stadig mer sammensatt.
Tšekin ja Saksan 32prosentista Puolan 83prosenttiin(103).
)Nærmere opplysninger er gitt i metodeopplysninger om problematisk bruk av narkotika i Statistiske opplysninger 2005.)Se tabell PDU-1 i Statistiske opplysninger 2005.
)Ks. taulukko PPP-3 (osa i) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. taulukko PPP-7 (osa i) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa. Vuoden 2003 arviot kokaiinin keskimääräisestä puhtaudesta Tšekissä ja Puolassa perustuvat
Kapittel 6: Heroin og injeksjonsbruk
Luku 6Heroiini ja suonensisäinen huumeidenkäyttö
Figur 12:Anslag over utbredelsen av problematisk narkotikabruk 1999–2003 (pr. tusen innbyggere i aldersgruppen 15–64)
Kaavio 12:Arviot huumeiden ongelmakäytön levinneisyydestä vuosina 1999–2003 (osuus tuhannesta 15–64-vuotiaasta)
Storbritannia2001CM
Yhdistynytkuningaskunta2001CM
Forflere opplysninger, se tabell PDU-1, PDU-2 og PDU-3 i Statistiske opplysninger 2005.
Lisätietoja esitetään vuoden2005 Tilastotiedotteen taulukoissa PDU-1, PDU-2 ja PDU-3.
Et punkt viser til et punktestimat og en strek viser til et toleranseområde, som kan være et 95% konfidensintervall eller et intervall basert på en sensitivitetsanalyse(se tabell PDU-3).
Symboli edustaa piste-estimaattia ja viiva epävarmuusväliä, joka voi olla joko 95%:n luottamusvälitai herkkyysanalyysiin perustuva väli (ks. taulukko PDU-3).
Målgruppene kan variere noe avhengig av metode og datakilde. Sammenligninger bør derfor gjøres med varsomhet.
Kohderyhmissä voi olla pientä vaihtelua erilaisten menetelmien ja tietolähteiden takia, joten vertailujaon tehtävä varoen.
Det spanske anslagetomfatter ikke problematisk kokainbruk – et høyere anslag er gitt i tabell PDU-2 og PDU-3, hvor denne gruppen også er tatt med, men som kanskje ikke er like pålitelig. Nasjonale kontaktpunkter. Se også EONN (2003).
Espanjan arvioon ei sisälly kokaiinin ongelmakäyttöä; taulukoissa PDU-2 ja PDU-3 on korkeampi arvio, jossa on otettu huomioon kyseinen ryhmä, mutta joka ei ehkä ole yhtä luotettava.Kansalliset seurantakeskukset. Ks. myös EMCDDA (2003).
De lokale,geografiske variasjonene er imidlertid store, idet en annendel av London har en anslått prevalens på 6 pr. tusen.Dette tyder på at det er nødvendig å øke tilgjengelighetenav pålitelige prevalensanslag på lokalt plan i mangeandre land, hvor særlig høy (eller lav) lokal eller regionalprevalens kan foreligge, men ikke blir målt.
Esimerkiksi huumeiden sekakäyttöönliittyvät ongelmat ovat vähitellen korostuneet useimmissamaissa, kun taas joissakin maissa, joissa on vanhastaanollut opiaatteihin liittyviä ongelmia, on nyt siirrytty muihinhuumeisiin. Espanjassa arvioidaan opiaattienongelmakäyttäjien vähentyneen, mutta kokaiiniin liittyvienhuumeongelmien on havaittu lisääntyneen.
estimater over problematisk bruk av narkotika (Danmark,Finland, Norge, Østerrike, Sverige og Storbritannia), femoppga en stabil prevalens eller nedgang (Den tsjekkiskerepublikk, Irland, Tyskland, Hellas og Slovenia) og fem(Spania, Italia, Luxembourg, Nederland og Portugal)oppga varierende trender avhengig av beregningsmetode,som til dels kan vise til de ulike målgruppene avproblematiske narkotikabrukere (106).
Näistä16maasta kuusi ilmoitti huumeiden ongelmakäytönlisääntyneen (Tanska, Suomi, Norja, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta), viisi ilmoitti käytön pysyneensamalla tasolla tai vähentyneen (Tšekki, Irlanti, Saksa,Kreikka ja Slovenia) ja viisi (Espanja, Italia, Luxemburg,Alankomaat ja Portugali) ilmoitti erilaisia suuntauksiaarviointimenetelmien mukaan, joissa on saatettu keskittyäerilaisiin kohderyhmiin ongelmakäyttäjienkeskuudessa(106).
Sprøytebrukere er en svært risikoutsatt gruppe. Det erderfor viktig å vurdere sprøytebruk separat, som enkjernekategori innenfor problematiske narkotikabrukere.
Huumeiden injektiokäyttäjillä on erittäin suurihaittavaikutusten riski, ja siksi suonensisäistähuumeidenkäyttöä on syytä tarkastella erikseen huumeidenongelmakäytön ydinryhmänä.
Til tross for sprøytebrukens innvirkning på folkehelsen, erdet få land som legger fram nasjonale eller lokaleestimater over sprøytebruk.
Vain muutamat maat tarjoavat kansallisia tai paikallisiaarvioita huumeiden injektiokäytöstä niidenkansanterveydellisestä tärkeydestä huolimatta.
Tilgjengelige estimater pånasjonalt plan varierer mellom ett og seks tilfeller pr.tuseninnbyggere i aldersgruppen 15–64, noe som tilsier at deter store forskjeller landene imellom når det gjelder
Saatavillaolevat kansalliset arviot vaihtelevat yhdestä kuuteentapaukseen tuhatta 15–64-vuotiasta kohti, ja huumeideninjektiokäytön levinneisyydessä on suuria eroja maiden
Selv om det har vært gjort store framskritt når det gjelderberegningsmetoder, gjør mangelen på pålitelige ogsammenhengende historiske data det vanskelig å vurderetrender for problematisk bruk av narkotika.
Levinneisyydessä vaikuttaa olevansuuria eroja maiden välillä, mutta tulokset ovat hyvinyhdenmukaisia silloin, kun jossakin maassa on käytettyuseaa menetelmää.
Rapporter fraen del land om endringer i estimatene, som understøttes avandre indikatordata, tyder på at det har vært en økning iproblematisk bruk av narkotika siden midten av 1990-tallet(EONN, 2004a), men i enkelte land synes dette å hastabilisert seg i de senere årene.
Huumeidenongelmakäytön painotettu keskiarvo EU:ssa ontodennäköisesti 4–7tapausta tuhatta 15–64-vuotiastakohti, mikä tarkoittaa, että EU:ssa on 1,2–2,1miljoonaahuumeiden ongelmakäyttäjää, joista injektiokäyttäjienmäärä vaihtelee noin 850000:sta 1,3miljoonaan.
Repeterte estimater ertilgjengelig for perioden 1999–2003 fra 16 land(Danmark og Sverige medregnet, som begge har data for1998–2001, og Storbritannia, som har data for1996–2001).
Nämäarviot eivät kuitenkaan ole varmoja, vaan niitä ontäsmennettävä sitä mukaa kuin uusista jäsenvaltioistasaadaan lisätietoja.
Av disse 16 landene oppga seks økte utbredelsen av sprøytebruk (107). Luxembourg oppgir de
välillä(107).
)Se figur PDU-4 i Statistiske opplysninger 2005.)Se figur PDU-2 i Statistiske opplysninger 2005.
)Ks. taulukko PDU-1 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. kaavio PDU-4 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. kaavio PDU-2 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Figur 13:Nasjonale og lokale anslag over utbredelsen av problematisk narkotikabruk, 1999–2003 (pr. tusen innbyggere i aldersgruppen 15–64)
Kaavio 13:Kansalliset ja paikalliset arviot huumeiden ongelmakäytön levinneisyydestä vuosina 1999–2003 (tapaukset tuhatta 15–64-vuotiasta kohti)
0 Dentsjekkiskerepublikk
Tapauksettuhannestahenkilöstä
Svart kvadrat = nasjonale utvalg; blå trekant = lokale/regionale utvalg Målgruppene kan variere noe avhengig av metode og datakilde. Sammenligninger bør derfor gjøres med varsomhet.
Musta neliö= kansalliset otokset; sininen kolmio= paikalliset/alueelliset otokset.Kohderyhmissä voi olla pientä vaihtelua erilaisten menetelmien ja tietolähteiden takia, joten vertailuja on tehtävä varoen.
For flere opplysninger, se tabell PDU-1, PDU-2 og PDU-3 i Statistiske opplysninger 2005.
Lisätietoja esitetään vuoden 2005Tilastotiedotteen taulukoissa PDU-1, PDU-2 ja PDU-3.
Mønsteret for lokale prevalensanslag avhenger mye av om studier er tilgjengelige og hvor de er gjennomført,men der lokale anslag er tilgjengelige, kan de tyde på at utbredelsen avviker fra det nasjonale gjennomsnittet i visse byer eller regioner. Nasjonale kontaktpunkter. Se også EONN (2003).
Levinneisyyttä koskevien paikallisten arvioiden kokonaiskuvaan vaikuttaa tutkimusten saatavuus ja tekopaikka.Paikalliset arviot voivat kuitenkin antaa viitteitä siitä, että levinneisyys on tietyissä kaupungeissa tai tietyillä alueilla erilainen kuin koko maassa.Kansalliset seurantakeskukset. Ks. myös EMCDDA (2003).
Behandlingsbehov i tall høyeste nasjonale estimatene for sprøytebruk, med ca.seks tilfeller pr. tusen innbyggere i aldersgruppen 15–64,mens Hellas oppgir det laveste estimatet, med i overkantav ett tilfelle pr. tusen.
Kaikista hoitopyynnöistä 60prosenttia esitetään opiaattientakia – joskin monissa tapauksissa päähuumetta ei kirjata– ja yli puolet (54%) näistä opiaattiasiakkaista oninjektiokäyttäjiä ja 10prosentin käyttötapa on tuntematon.Lisäksi noin 10prosenttia uusista asiakkaista ilmoittaa arvion huumeiden injektiokäytöstä, joka on noin kuusitapausta tuhatta 15–64-vuotiasta kohti, ja Kreikkailmoittaa alhaisimman arvion, joka on vain vähän yli yksitapaus tuhatta kohti.
Selv om det foreligger fåprevalensestimater for sprøytebruk, finnes det tegn på atutbredelsen har økt i Norge etter 1999. I Portugal gir forskjellige beregningsmetoder ulike trender (108
Vaikka huumeiden injektiokäytönlevinneisyyttä koskevia arvioita on vähän, sen on osoitettukasvaneen Norjassa vuoden 1999 jälkeen, kun taas Portugalissa erilaiset arviointimenetelmät tuovat esiinerilaisia suuntauksia(108).
Opiater oppgis også som sekundærrusmiddel av rundt 10% av alle nye klienter (110).
Joissakin maissa (Espanja, Alankomaat ja
I mange land er det fremdeles først og fremst opiater(hovedsakelig heroin) klientene søker behandling for, menrelevante forskjeller finnes mellom landene.
Opiaatit (pääasiallisesti heroiini) ovat monissa maissaedelleen pääasiallisia huumeita, joiden takia asiakkaathakeutuvat hoitoon, mutta maiden välillä onhuomattavia eroja.
EUsmedlemsstater og søkerlandene kan grovt deles inn i tregrupper ut fra hvor stor andel av behandlingspopulasjonensom har et problem med heroin:
EU:n jäsenvaltiot ja hakijamaatvoidaan jakaa karkeasti kolmeen ryhmään sen mukaan,kuinka suurella osalla hoitoon hakeutujista onheroiiniongelmia:
En analyse av utbredelsen av sprøytebruk blantheroinbrukere i behandling avdekker forskjeller iutbredelsen landene imellom og varierende trender overtid (109). I en del land (Spania, Nederland, Portugal) er deten relativt liten andel av heroinbrukerne som brukersprøyter, mens injisering av heroin fortsatt er normen iandre land.
Portugali) suhteellisen pieni osa heroiinin käyttäjistä oninjektiokäyttäjiä, kun taas useimmissa muissa maissaheroiinin injektiokäyttö on edelleen vallitseva käytäntö.Silti useimmissa uusissa jäsenvaltioissa – ainakin niissä,joista saatiin tietoja – lähes kaikki hoitoon hakeutuneetheroiinin käyttäjät ovat injektiokäyttäjiä.
I noen av de gamle EU-landene som har lagtfram data (Danmark, Spania, Frankrike, Hellas, Italia og Storbritannia), har utbredelsen av sprøytebruk blantheroinbrukere i behandling gått ned.
alle 40prosenttia – Tšekki, Alankomaat, Puola, Suomi,Ruotsi,
)Se figur PDU-5 i Statistiske opplysninger 2005.)Se figur PDU-3 i Statistiske opplysninger 2005.)Se tabell TDI-24 i Statistiske opplysninger 2005.
)Ks. kaavio PDU-5 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. kaavio PDU-3 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. taulukko TDI-24 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
De fleste opiatklientene oppgir at de brukte opiater forførste gang da de var mellom 15 og 24 år gamle, mens under 40%– Den tsjekkiske republikk, Nederland,Polen, Finland, Sverige; rundt 50% av klientene debuterte før fylte 20 (115
50–70prosenttia – Tanska, Saksa, Espanja, Irlanti,Kypros, Latvia, Slovakia, Romania,
Utbredelsen av opiatklienter som fortsetter i behandling imange år, rapporteres å være økende, mens forekomstenav nye søknader om opiatbehandling går ned (nasjonale Reitoxrapporter, 2004; Drug Misuse Research Division,2004). Enkelte land kan spore trendene for heroinbrukblant nye klienter i behandling fra 1996 til 2003, og hersees en generell nedgang i absolutte søknadstall.
Sukupuolten välinen suhdeluku kuitenkinvaihtelee maittain 5/1:stä 2/1:een, lukuun ottamatta Kyprosta, jossa suhdeluku on erittäin korkea (11/1), ja Ruotsia, jossa se on hyvin alhainen (0,9/1) siten, ettäopiaattien käyttäjissä on enemmän naisia kuin miehiä(113).
Hvis man sammenligner debutalder med alder ved førstebehandling, går det vanligvis mellom 5 og 10 år fraførstegangsbruk til vedkommende første gang søker seg tilbehandlingsapparatet.
Monet uusista asiakkaista käyttävät opiaattien lisäksimuutakin huumausainetta, yleensä kannabista (47%) taialkoholia (24%).
Tidlig debutalder for opiatbruk erofte assosiert med en rekke atferdsproblemer og sosialdeprivasjon (Storbritannias nasjonale rapport).
(111)Ks. taulukko TDI-5 (osa ii) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
I de flestelandene bruker mellom 60% og 90% av opiatklientenestoffet daglig, mens enkelte klienter ikke har brukt opiatersiste måned eller bare sporadisk.
Ainoastaan Saksa ilmoittaa, että 70prosenttia uusista asiakkaista on käyttänyt opiaattejasatunnaisesti tai ei ole käyttänyt niitä viimeisen kuukauden aikana.
Dette kan sannsynligvisforklares med at en del klienter slutter å bruke stoffet før depåbegynner en behandling (116).
)Tämä koskee vain maita, joista tietoja on saatu.)Ks. taulukko TDI-17 (osa i) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. taulukko TDI-25 (osa ii) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
40% prosent av klientene injiserer stoffet og like mangerøyker eller inhalerer det.
(117 (118 (119 neljä toissijaista huumetta.
Gamle og nye medlemsstater rapporterer om forskjellige bruksmåter (117) (figur14) – i de nye medlemsstatene bruker over 60% sprøyte, mot under
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa
Figur 14: Nye polikliniske klienter som injiserer opiater, somandel av det totale antallet nye opiatklienter, etter land, 2003
Kaavio 14: Opiaatteja suonensisäisesti käyttävien uusienavohoitopotilaiden osuus kaikista uusista opiaattiasiakkaistamaittain vuonna 2003
Kjønnsforholdet varierer imidlertidbetydelig fra land til land, fra 5:1 til 2:1, med unntak av Kypros, hvor forholdet mann:kvinne er veldig høyt (11:1),og Sverige, hvor det er veldig lavt (0,9:1), det er flerekvinner enn menn blant opiatbrukerne (113).
Huumeiden injektiokäyttäjillä diagnosoidut hiv-tartunnattietyissä EU-maissa, Venäjällä ja Ukrainassaraportointivuoden mukaan ek ki š
Gjennomsnitt
Keskiarvo
Tilfellerpr.millioninnbyggere
Tapauksetmiljoonaaasukastakohti
Kilde:Det europeiske senteret for epidemiologisk overvåking av AIDS (EuroHIV) (2004).
Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus (EuroHIV) (2004).
I kjølvannet av de massive epidemiene i Øst-Europa har HIV hatt en kraftig epidemisk spredning blantsprøytebrukere i de nye EU- medlemsstatene i Baltikum (EuroHIV, 2004) (se boks “HIV og AIDS i Øst-Europa”).Antallet nye diagnostiserte tilfeller nådde en topp i Estlandog Latvia i 2001 og i Litauen i 2002, men tallene har gåttkraftig ned i den senere tid.
Itä-Euroopan laajojen epidemioiden jälkeen (ks. laatikko”Hiv ja aids Itä-Euroopassa”) hiv-epidemia on levinnytnopeasti huumeiden injektiokäyttäjien keskuudessa EU:nuusissa jäsenvaltioissa Baltiassa (EuroHIV, 2004). Uusiendiagnosoitujen tapausten määrä nousi Virossa ja Latviassahuippuunsa vuonna 2001 ja Latviassa vuonna 2002,mutta niiden määrä on romahtanut viime aikoina.
Dette mønsteret er typisk for HIV-epidemier blant sprøytebrukere.
Tämä ontyypillistä hiv-epidemioille huumeiden injektiokäyttäjienkeskuudessa.
En epidemi oppstårfordi alle i kjernegruppen av de mest risikoutsattesprøytebrukere smittes i løpet av kort tid, etterfulgt av ennedgang i antall nye tilfeller ettersom det ikke finnes flererisikoutsatte sprøytebrukere som kan smittes.
Se johtuu siitä, että suurimmassa riskissäoleva injektiokäyttäjien ydinryhmä saa tartunnan lyhyenajan sisällä, minkä jälkeen uusien tartuntojen määrälaskee tartunnalle alttiiden injektiokäyttäjien vähetessä javakiintuu tasolle, joka riippuu uusien riskialttiideninjektiokäyttäjien ilmaantumisen tiheydestä.
Deretterstabiliseres antallet nye tilfeller på et nivå som avhenger avrekrutteringsraten for nye risikoutsatte sprøytebrukere.Imidlertid kan man ikke utelukke atferdsendring som enmedvirkende årsak, og i så fall kan dette delvistilbakeføres til spesifikke intervensjoner (se “Forebyggingav narkotikarelaterte smittsomme sykdommer”, s. 67).
Vähenemiseensaattaa kuitenkin vaikuttaa myös käyttäytymisenmuuttuminen, ja jos näin on, se saattaa olla osittainerityisten toimien tulosta (ks. ”Huumeisiin liittyvientartuntatautien ehkäisy”, s. 69).
Imidlertid kommerprevalensdata fra forskjellige kilder, og disse kan i enkeltetilfeller være vanskelige å sammenligne og bør derfortolkes med varsomhet.
Hiv:n levinneisyys osalta tämän hiljattaisen leviämisen vahvistaa tartunnanhavaitseminen 23prosentilla 127uudesta injektiokäyttäjästä (125).
I enkelte andre land (Frankrike2001–2003, Portugal 1999–2000) tyder lokale ogregionale data vedrørende nye og unge sprøytebrukere påen viss (økt) smitte, men prøveutvalgene er for små til attrendene kan ha statistisk signifikans (127).
Vaikka Baltiassa onkin ilmennyt hiljattainepidemioita, huumeiden injektiokäyttäjien otoksiinperustuvat hiv:n levinneisyystiedot viittaavat siihen, ettälevinneisyys on vähentynyt 1990-luvun puolivälistä lähtienjoissakin maissa, joissa se on ollut kaikkein korkein(Espanja, Ranska ja Italia), ja se on viime vuosina
På den annenside bør det anføres at utbredelsen av HIV blantsprøytebrukere fremdeles var veldig lav i flere land i2002–2003.
Tieto hiv:n levinneisyydestä injektiokäyttäjien keskuudessa(tartunnan saaneiden osuus injektiokäyttäjistä) on tärkeätäydennys hiv-tapauksia koskeviin tietoihin.
HIV-prevalensen var under 1% i Dentsjekkiske republikk, Hellas (nasjonale data), Ungarn,Slovenia, Slovakia, Finland, Romania (data bare for2001), Bulgaria og Norge (data for Oslo). I noen avdisselandene (f.eks.
Toistuvatlevinneisyystutkimukset ja diagnosointitestien tulostenrutiininomainen seuranta voivat tukea tapauksissahavaittuja suuntauksia ja tarjota yksityiskohtaista tietoatietyiltä alueilta ja ympäristöistä.
Ungarn) var utbredelsen av både HIVog hepatitt C-viruset (HCV) blant de laveste i EU, noesomtyder på lav risikoatferd blant sprøytebrukerne(se“Hepatitt B og C” under).
Levinneisyystiedot ovatkuitenkin peräisin useista lähteistä, joita voi toisinaan ollavaikea verrata keskenään, ja niitä on siksi tulkittavavaroen.
De registrerte økningene i innrapporterte HIV-tilfelleridensenere tid bekreftes i all hovedsak av framlagte sero-prevalensdata; for eksempel økte prevalensen i detnasjonale behandlingsutvalget av testede sprøytebrukere i Latvia fra 1,5%(5/336) i 1997 til 14%(302/2203) i2001, for så å falle til 7%(65/987) i 2003.
Saatavilla olevat levinneisyystiedot pääosin vahvistavatilmoitettujen hiv-tapausten viimeaikaisen lisääntymisen.Esimerkiksi Latviassa levinneisyys kasvoi testattujeninjektiokäyttäjien kansallisissa otoksissa 1,5prosentista(5/336) vuonna 1997 14prosenttiin (302/2203) vuonna2001, ja sen jälkeen se laski 7prosenttiin (65/987)vuonna 2003.
I Østerrike,som ikke har lagt fram data over HIV-tilfeller blantsprøytebrukere, tyder HIV-prevalensen i nasjonale utvalgav (direkte) narkotikarelaterte dødsfall på en viss økning,til 7% (11/163) i 2003 fra 1% (1/117) i 1998, mentallene er små og trenden uten statistisk signifikans.
Itävallassa, josta ei ole saatavilla tietojainjektiokäyttäjien hiv-tapauksista, hiv:n levinneisyyshuumekuolemien kansallisessa otoksessa osoittaa tiettyäkasvua 7prosenttiin (11/163) vuonna 2003 vuoden 19981prosentista (1/117), mutta luvut ovat pieniä, eikäsuuntaus ole tilastollisesti merkittävä.
I Latvia har forekomsten av AIDS blant sprøytebrukere øktfra 0 tilfeller i 1997 til anslagsvis 19 tilfeller pr. million innbyggere både i 2002 og 2003 (128
Uusia huumeideninjektiokäyttäjiä koskevat tiedot viittaavat siihen, ettätartunnat ovat jatkuneet ja jopa lisääntyneet Espanjassavuosina 1999–2000.
I 2002 og 2003 viste utbredelsen av HIV blantsprøytebrukere – hovedsakelig i behandlingsapparatet –store variasjoner innenfor det enkelte land og landeneimellom, og varierte fra 0% i Bulgaria, Ungarn, Sloveniaog Slovakia til hele 37,5% (54/144) i én by i Italia i
Joissakin muissa maissa (Ranska2001–2003, Portugali 1999–2000) uusia ja nuoriainjektiokäyttäjiä koskevat paikalliset ja alueelliset tiedotviittaavat siihen, että tartunnat ovat lisääntyneet jossakinmäärin, mutta otokset ovat liian pieniä, jotta suuntauksetvoisivat olla tilastollisesti merkittäviä(127).
De nasjonale utvalgene viste høyest utbredelse (over 10% i 2002–2003) i Italia, Latvia og Portugal(121
Hiv:n levinneisyysoli alleprosentin Tšekissä, Kreikassa (kansalliset tiedot),Unkarissa, Sloveniassa, Slovakiassa, Suomessa,Romaniassa (tiedot vain vuodelta 2001), Bulgariassa ja Norjassa (tiedot Oslon osalta).
Portugal fremdeles det EU-landet med høyest forekomst,med 33 tilfeller pr. million, selv om dette tallet er gått nedetter 1999.
Vuosina 2002 ja 2003 hiv:n levinneisyys huumeideninjektiokäyttäjien keskuudessa – pääasiallisesti niiden,jotka olivat huumehoidossa – vaihteli voimakkaasti maidensisällä ja maiden välillä.
AIDS-insidensen som følge av sprøytebruk i EUnådde en topp tidlig på 1990-tallet og gikk deretter ned.Spania pleide å være det landet som hadde høyest tydet data fra 2001 på en veldig høy utbredelse, men nyere data mangler(122
Se vaihteli 0 prosentista Bulgariassa, Unkarissa, Sloveniassa ja Slovakiassa aina37,5prosenttiin (54/144) yhdessä Italian kaupungissa(2003, Bolzano – hoidossa ja vankilassa olevat käyttäjät) (120
Høyest utbredelse i regionale og lokale utvalg (over 20% i 2002–2003) ble rapportert fra
Korkein levinneisyys kansallisessa otoksessa
), skjønt enkelte land og
(yli 10% vuonna 2002–2003) löytyi Italiasta, Latviasta ja
WHOs estimater over dekningen av høyaktiv antiretroviralbehandling (HAART) tyder på at i EU og det meste av Sentral-Europa har over 75% av de som behøverbehandling, tilgang til HAART.
Espanjan tiedot vuodelta 2001 viittaavat erittäin korkeaan levinneisyyteen, mutta tuoreempia tietoja
studien, bekreftes denne smitten i den senere tid av enutbredelse på 23% blant et utvalg på 127 nye sprøytebrukere (125
Latviassa huumeiden injektiokäyttöön liittyvän aidsinesiintyvyys kasvoi 0tapauksesta vuonna 1997 arviolta19tapaukseen miljoonaa asukasta kohti sekä vuonna ei ole saatavilla(122
I de baltiske statene anslås imidlertid dekningen å være“dårlig” i Estland og Litauen (25–50%) og “svært dårlig” i Latvia (under 25%).
2002 että vuonna 2003(128).
Tidstrendene for utbredelse varierer også fra land til land.Til tross for at det har vært nyere utbrudd i Baltikum, tyder HIV-seroprevalensdata fra utvalg av sprøytebrukere på enøkning etter midten av 1990-tallet i noen av de landenesom har vært hardest rammet (Spania, Frankrike og Italia),
EU-maista korkein esiintyvyys alueellisissa ja paikallisissa otoksissa (yli 20% vuonna2002–2003) ilmoittivat Espanja, Italia, Latvia ja on kuitenkin edelleen Portugalissa, jossa tapauksia on
seroprevalensen er høy og stabil, er det imidlertid stor farefor at smitten videreføres.
(120 (121 niissä liian alhaisena.(122)Ks. taulukot INF-1 ja INF-8 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Data for nye sprøytebrukeretyder i høy grad på pågående og til og med økt smitte i
(123)Ks. taulukko INF-8 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
)Se figur INF-3 i Statistiske opplysninger 2005.)Data for Portugal og Italia omfatter ikke bare sprøytebrukere og kan dermed gi et for lavt anslag over utbredelsen blant sprøytebrukere.)Se tabell INF-1 og INF-8 i Statistiske opplysninger 2005. )Se figur INF-8 i Statistiske opplysninger 2005. )Sprøytebrukere under 25 år: 33% av 55 unge sprøytebrukere i Polen er smittet og 20% av 107 unge sprøytebrukere i Latvia.)Se tabell INF-10 og figur INF-4 og INF-5 i Statistiske opplysninger 2005. )Se figur INF-16 i Statistiske opplysninger 2005.)Se tabell INF-26 og INF-27 i Statistiske opplysninger 2005.)Se figur INF-1 i Statistiske opplysninger 2005.
(124)Alle 25-vuotiaat huumeiden injektiokäyttäjät: Puolassa 33% tartunnan saanutta 55:stä nuoresta injektiokäyttäjästä, ja Latviassa 20% 107:stä.(125)Ks. taulukko INF-10 sekä kaaviot INF-4 ja INF-5 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Figur 15: AIDS-tilfeller etter smittemåte og diagnoseår(1987–2003), justert for rapporteringsforsinkelser, EU forekomst av AIDS, med en topp på 124 tilfeller pr. millioni 1994, men i 2003 var dette tallet gått ned til anslagsvis16 pr. million.
Kaavio 15: Aids-tapaukset tartuntatavan ja diagnosointivuodenmukaan (1987–2003) EU:ssa raportointiviiveiden johdostamukautettuina
Nedgangen i AIDS-forekomsten på slutten av 1990-talletskyldes innføringen av høyaktiv antiretroviral behandling(HAART) i 1996, som forebygger utviklingen av AIDS hospersoner med HIV-smitte (se boks om HAART).
Baltian maissa kattavuus arvioidaan kuitenkin ”huonoksi”Virossa ja Liettuassa (25–50%) ja ”erittäin huonoksi”Latviassa (alle 25%).
Når detgjelder sprøytebrukere, kan også tiltak for å forebygge HIV ha spilt en viktig rolle, og i enkelte land har ennedgang i antallet sprøytebrukere vært en faktor(se“Sprøytebruk”, s. 61).
Kattavuus on arvioiden mukaan”erittäin huono” useimmissa Itä-Euroopan maissa.
Smittemåte ikke oppgitt
Tartuntatapaa ei ole ilmoitettu
Data vises for de tre hoved-smittemåtene og for tilfeller uten oppgitt smittemåte.HBM – homoseksuelle og biseksuelle menn; IDU – sprøytebrukere; HK – heteroseksuell kontakt.Blant de landene som ikke er med, er Frankrike, Nederland (data er ikketilgjengelig for hele perioden) og Kypros (ingen data tilgjengelig).
Tiedot koskevat kolmea yleisintä tartuntatapaa ja tapauksia, joissatartuntatapaa ei ole ilmoitettu.HBM – homoseksuaaliset ja biseksuaaliset miehet IDU – huumeiden injektiokäyttäjät HC – heteroseksuaalinen kontakti Kaaviosta on jätetty pois Ranska ja Alankomaat (tietoja ei ole saatavillakoko ajanjaksolta) sekä Kypros (tietoja ei ole saatavilla).
EuroHIV, data innrapportert før 31. desember 2003.
EuroHIV; 31. joulukuuta 2003 mennessä ilmoitetut tiedot.
Estland, Hellas, Italia, Polen, Portugal og Norge enprevalens på over 60%i 2002–2003, mens Belgia, Dentsjekkiske republikk, Hellas, Ungarn, Østerrike, Slovenia,Slovakia, Finland og Storbritannia rapporterer om utvalg hvor utbredelsen er på under 40%(figur16)(131
Huumeiden injektiokäyttäjien otoksissa on levinneisyydeksi vuonna 2002–2003 ilmoitettu yli60prosenttia Belgiassa, Virossa, Kreikassa, Italiassa,Puolassa, Portugalissa ja Norjassa, kun taas Belgia, Tšekki,Kreikka, Unkari, Itävalta, Slovenia, Slovakia, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat levinneisyydeksi otoksissa alle 40prosenttia (kaavio 16)(131
Det er bare noen få land som har lagt fram prevalensdatafor unge sprøytebrukere (under 25 år), og i en del tilfellerer utvalgsstørrelsene små.
Aidsin esiintyvyys väheni 1990-luvun lopulla, kun käyttöönotettiin erittäin aktiivinen antiretroviraalinen hoito(HAART), joka ehkäisee aidsin kehittymistä hiv-tartunnansaaneilla henkilöillä (ks.
Framlagte data viser atutbredelsen var høyest blant unge sprøytebrukere i2002–2003 (over 40%) i utvalg fra Hellas, Østerrike og Polen, og lavest (under 20%) i utvalg fra Ungarn,
HAARTia koskeva laatikko).Huumeiden injektiokäyttäjien kohdalla aidsinesiintyvyyden vähenemiseen ovat saattaneet vaikuttaamyös hiv:n ehkäisytoimet ja joissakin maissainjektiokäyttäjien määrän väheneminen (ks. ”Huumeideninjektiokäyttö”, s. 63).
De mest komplette opplysningenegjelder anti-HBc, som indikerer tidligere smitte, og for desom tester negativt, et potensial for vaksinasjon.I2002–2003 ble utvalg av sprøytebrukere medprevalenstall over 60% rapportert av Belgia, Estland og Italia, mens utvalg med prevalenstall under 30% blerapportert av Belgia, Spania, Italia, Østerrike, Portugal,
Vuotuisista esiintyvyystiedoista ilmenee, että vuoteen 2002asti suurin osa uusista aids-tapauksista EU:ssa johtuihuumeiden injektiokäytöstä, mutta heteroseksuaalinenseksi on sittemmin ohittanut tämän tartuntatavan, mikäheijastaa edellisinä vuosina tapahtuneita muutoksia hiv:nepidemiologiassa (kaavio 15).
Slovenia, Finland og Storbritannia (132
Tartuntatavoissa voi kuitenkin olla suuria eroja maiden välillä(129
Meldingsdata om hepatitt B for perioden 1992–2003 for de landenesom har lagt fram data, tyder på at andelen sprøytebrukere har gått opp (136). I Norden opptrer det
Saatavillaolevien tietojen perusteella levinneisyys nuorteninjektiokäyttäjien keskuudessa oli vuonna 2002–2003korkein (yli 40%) Kreikan, Itävallan ja Puolan otoksissa jaalhaisin (alle 20%) Unkarin, Slovenian, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan otoksissa(132).
HCV-prevalens blant nye sprøytebrukere (har injisert imindre enn to år) er enda mer begrenset, men framlagtinformasjon for 2002–2003 viser høyest prevalens (over40%) i utvalg fra Belgia og Polen, og lavest (under 20%)i utvalg fra Den tsjekkiske republikk, Hellas og
C-hepatiittiviruksen (HCV) vasta-aineen levinneisyysinjektiokäyttäjillä on yleisesti ottaen erittäin korkea, joskinmaiden sisällä ja maiden välillä on voimakasta
)Se figur INF-2 i Statistiske opplysninger 2005. )Se tabell INF-2 og INF-11 i Statistiske opplysninger 2005.)Se også figur INF-21 i Statistiske opplysninger 2005 og Matheï et al., 2005.)Se tabell INF-12 i Statistiske opplysninger 2005.)Se tabell INF-13 og figur INF-7 og INF-8 i Statistisk opplysninger 2005. )Se tabell INF-3 og INF-14 og INF-15 i Statistiske opplysninger 2005. )Se figur INF-9, INF-10, INF-22 og INF-23 Statistiske opplysninger 2005.)Se figur INF-14 i Statistiske opplysninger 2005.
)Ks. kaavio INF-2 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa. )Ks. taulukot INF-2 ja INF-11 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. kaavio INF-21 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa ja Matheï et al., 2005.)Ks. taulukko INF-12 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. taulukko INF-13 sekä kaaviot INF-7 ja INF-8 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Figur 16: Nasjonale og lokale anslag over HCV-prevalens blant sprøytebrukere, 2002–2003
Kaavio 16:Kansalliset ja paikalliset arviot HCV:n levinneisyydestä huumeiden injektiokäyttäjien keskuudessa vuosina 2002 ja 2003
Svart kvadrat: nasjonale utvalg; blå trekant: lokale/regionale utvalg.Forskjellene landene imellom må fortolkes med varsomhet da miljøer og/eller studiemetoder kan variere.
Musta neliö= kansalliset otokset; sininen kolmio= paikalliset/alueelliset otokset.Maiden välisiä eroja on tulkittava varoen, koska ympäristöissä ja/tai tutkimusmenetelmissä on vaihtelua.
Strategiene for nasjonal utvalgstrekking varierer også.Dataene for Spania og Portugal og noen av dataene for Den tsjekkiske republikk inkluderer ikke-sprøytebrukere; prevalensen blant sprøytebrukere kan derfor værefor lavt anslått (andelen ikke-sprøytebrukere i utvalget er ikke kjent).Data for Portugal, Slovenia og Slovakia er begrenset til prevalensen blant sprøytebrukere i behandling og er muligens ikke representative for prevalensen blantsprøytebrukere utenfor behandlingsapparatet. Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet (2004).
Kansallisissa otantastrategioissa on eroja.Espanjan ja Portugalin lukuihin ja osaan Tšekin luvuista sisältyy muita kuin injektiokäyttäjiä, minkä takia levinneisyys injektiokäyttäjien keskuudessa saattaa ollaaliarvioitu (muiden kuin injektiokäyttäjien osuus otoksissa ei ole tiedossa).Tiedot Portugalista, Sloveniasta ja Slovakiasta rajoittuvat HCV:n levinneisyyteen hoidossa olevien injektiokäyttäjien keskuudessa, eivätkä ne välttämättä kuvasta HCV:n levinneisyyttä niiden injektiokäyttäjien keskuudessa, jotka eivät ole hoidossa.Reitoxin kansalliset seurantakeskukset (2004).
For primærkilder, se nærmere opplysninger og data fra før 2002 i tabell INF-11 i Statistiske opplysninger 2005.
Ensisijaiset lähteet, tarkemmat tutkimustiedot ja vuotta 2002 edeltävät tiedot esitetään vuoden 2005 Tilastotiedotteentaulukossa INF-11.
vektlegger hvert av disse tjenesteelementene forskjellig.Det er særlig viktig at sprøytebrukere av opiater har godnok tilgang til substitusjonsbehandling, ettersom dettesignifikant bidrar til å redusere narkotikarelatert atferdmed høy risiko for HIV-smitte (Gowing et al., 2005;Sullivan et al., 2005).
akuuteista B-hepatiittitapauksista on havaittu huumeideninjektiokäyttäjillä, ja useissa maissa B-hepatiittiepidemiatovat ilmenneet samaan aikaan, kun injektiokäyttö onlisääntynyt (Blystad et al., 2005).
Selv om de nasjonale retningslinjene selvfølgelig varierermellom medlemsstatene ut fra narkotikasituasjon og politiskkontekst i det enkelte land, finnes det samtidig stadig mersom tyder på økt konsensus på europeisk plan om hvilkeelementer tiltak for å bekjempe HIV og andre smittsommesykdommer blant sprøytebrukere må bestå av for å være effektive (137
Jäsenvaltioiden kansallisissa politiikoissa on eroja niidenhuumetilanteen ja poliittisen tilanteen mukaan, mutta Euroopan tasolla on voimistumassa yksimielisyyskeskeisistä toimista, joilla hiv:tä ja muita tartuntatauteja kuningaskunta (135
Blant disse tiltakene er: lettere tilgang til
B-hepatiitin ilmoitustiedot vuosilta
I dag finnes slikeprogrammer i Bulgaria, Romania og Norge i tillegg til ialle EU-landene, unntatt Kypros, der sterilt utstyr imidlertid narkotikabehandling (WHO, 2005), utbygging avlavterskeltjenester, utdeling av sterilt utstyr ogopplæringsprogrammer. Det bør likevel anføres at landene
)Ks. taulukot INF-3, INF-14 ja INF-15 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa. )Ks. kaaviot INF-9, INF-10, INF-22 ja INF-23 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. kaavio INF-14 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Figur 17:Meldte tilfeller av hepatitt C, i prosent av tilfeller blantsprøytebrukere, 1992-2003 deles ut gratis på apotek, og et offisieltsprøytebytteprogram er under vurdering (
Kaavio 18:Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmientäytäntöönpano 23EU-maassa, Norjassa ja Bulgariassa
Første offentlig finansierte sprøytespiss- og sprøytebytteprogram Første sprøytespiss- og sprøytebytteprogram
Monissa maissa on nyt saavutettu täydellinenmaantieteellinen kattavuus, ja apteekit ovat monissamaissa ratkaisevan tärkeitä kumppaneita.
Allerede på 1980-tallet begynte forskerne å undersøkesprøytebytteprogrammenes effektivitet mht. å redusere HIV/AIDS blant sprøytebrukere (141).
voidaan torjua tehokkaasti huumeiden injektiokäyttäjienkeskuudessa(137).
Enlitteraturgjennomgang utgitt av Verdens helseorganisasjoni 2004 konkluderte med at det er klart dokumentert at økttilgjengelighet og bruk av sterilt injeksjonsutstyr forsprøytebrukere medfører en betydelig reduksjon iutbredelsen av HIV-smitte, og at det ikke finnes noendokumentasjon på eventuelle vesentlige utilsiktede,negative konsekvenser (WHO, 2004).
Asianmukaisia keinoja ovat muunmuassa huumehoitoon pääsyn helpottaminen (WHO,2005), matalan kynnyksen palvelujen kehittäminen sekästeriilien välineiden ja koulutusohjelmien tarjoaminen.Maiden välillä on kuitenkin eroja näiden palvelujenpainotuksessa. On erityisen tärkeää, että opiaattieninjektiokäyttäjille olisi tarjolla riittävästi suun kauttanautittavien lääkkeiden muodossa annettavaakorvaushoitoa, sillä se vähentää merkittävästi sellaistahuumeisiin liittyvää käyttäytymistä, jossa hiv-tartunnan riskion korkea (Gowing et al., 2005; Sullivan et al., 2005).
Gjennomgangenfastslo imidlertid at sprøytebytteprogrammene i seg selvikke er nok til å få kontroll med HIV-smitten blantsprøytebrukere, og at disse programmene må understøttesav en rekke supplerende tiltak for å kontrollere HIV-smitteblant og fra sprøytebrukere.
Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmat käynnistyivät Euroopan unionissa 1980-luvun puolivälissä välittömänävastauksena hiv-epidemian uhkaan injektiokäyttäjienkeskuudessa, ja ne levisivät nopeasti 1990-luvulla(kaavio18).
En gjennomgang avkostnadseffektiviteten ved sprøytebytteprogrammer av
Julkisin varoin rahoitettuja ohjelmia olivuonna 1993 jo yli puolessa EU:n nykyisistä25jäsenvaltiosta ja Norjassa.
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet, 2004.
Kaikki hiv:tä/aidsiakoskevat EU:n keskeiset asiakirjat löytyvät Euroopan komission kansanterveyttä koskevalta verkkosivustolta(http://europa.eu.int/comm/health/ph_threats/com/aids/keydocs_aids_en.htm).
)Se tabell NSP-2 i Statistiske opplysninger 2005.)Se “Tilgjengelighet av sprøytespisser og sprøyter” i Statistiske opplysninger 2005.)Se EONNs nettsted for en oversikt over nasjonale tiltak mot smittsomme sykdommer (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=10212).)Se EONNs nettsted for en liste over sentrale gjennomganger (http://emcdda.eu.int/?nnodeid=5777).
)Ks. taulukko NSP-2 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.)Ks. ”Needle and syringe availability” vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Kapittel 6: Heroin og injeksjonsbruk ingen vaksine mot hepatitt C, men hepatitt B kan effektivt forebygges ved vaksinasjon (142).
Luku 6: Heroiini ja suonensisäinen huumeidenkäyttö
Gjøre tjenestene lettere tilgjengelige
Palvelujen saatavuuden parantaminen
Flere EU-land har i løpet av det siste tiåret innført ellergjeninnført hepatitt B i sine nasjonalevaksinasjonsprogrammer, og vaksinen inngår nå i denrutinemessige vaksinasjonsordningen for barn i de fleste EU-land.
Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmien tehokkuutta hiv:n jaaidsin vähentämisessä injektiokäyttäjien keskuudessa ontutkittu tieteellisesti 1980-luvulta lähtien(141).
Hittil er det bare Danmark, Nederland, Sverige,Storbritannia og Norge som ikke følger anbefalingen fra WHO (143).
WHO:nvuonna 2004 julkaisemassa kirjallisuuskatsauksessatodetaan, että on olemassa vakuuttavia todisteita siitä, ettästeriilien injektiovälineiden saatavuuden ja käytönlisääminen huumeiden injektiokäyttäjien keskuudessavähentää hiv-tartuntoja huomattavasti, eikä mistäänmerkittävästä tahattomasta seurauksesta ole mitäännäyttöä (WHO, 2004).
Selv om det ennå vil gå noen tiår før det ikke lenger finnesnoen betydelige befolkningsgrupper med høy risiko,gjennomføres nå målrettede vaksinasjonsprogrammer fornarkotikabrukere i de fleste EU-landene og Norge.
Termillä ”matala kynnys” tarkoitetaan ympäristöä, jokahelpottaa huumeidenkäyttäjien mahdollisuutta käyttääsosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja.
For ånå fram til målpopulasjonene gis narkotikabrukernemulighet for å få vaksinen på lett tilgjengeligekontaktpunkter og også i økende grad i fengslene (144).
Palvelujen käytönkynnyksen madaltamiseksi keskuksia perustetaan erityisiinpaikkoihin ja niiden aukioloajat mukautetaan asiakkaidentarpeisiin siten, että ne ovat auki myös myöhään illalla taiyöllä.
For å senke terskelen fortilgang legges disse rusmiddeltjenestene til bestemte steder,med åpningstider som er tilpasset klientenes behov, dvs. atde også er åpne sent om kvelden eller om natten.Lavterskeltjenestene yter ofte sine tjenester via feltarbeidere.Bruken av disse krever lite byråkrati og er ofte gratis, og detforventes ikke at klientene skal være eller bli rusfrie.
Matalan kynnyksen keskukset tarjoavat useinpalvelujaan myös kenttätyöntekijöiden välityksellä.Keskusten palvelujen käyttö edellyttää vain vähänbyrokratiaa, se on usein maksutonta, eikä asiakkailtavaadita päihteettömyyttä tai päihteiden käytönlopettamista.
Dissetjenestene er rettet mot aktuelle brukere som aldri har vært ikontakt med andre rusmiddel- og helsetjenester, eller somhar mistet denne kontakten.
Keskusten kohderyhmänä ovat nykyisetkäyttäjät, jotka eivät ole koskaan olleet yhteydessä muihinhuume- tai terveydenhuoltopalveluihin tai jotka ovatlakanneet olemasta yhteydessä niihin.
Tjenestene er rettet mot degruppene som er vanskelige å nå, bestemte grupper avhøyrisikobrukere samt eksperimentbrukere (f.eks. ved attjenestene tilbys i klubber og på diskoteker eller i andrefestmiljøer).
Palvelujen kohteenaovat huumeidenkäyttäjien ”vaikeasti tavoitettavat” ryhmätja erityiset riskiryhmät mutta myös kokeilukäyttäjät (joillevoidaan tarjota palveluja esimerkiksi yökerhoissa, diskoissatai muissa juhlaympäristöissä).
Lavterskel-betegnelsen kan bety at det er snakkom f.eks. rusmiddeltjenester på gatenivå, dropp-inn-sentre,feltpleiestasjoner og hospitser.
Matalan kynnyksenpalveluja voidaan tarjota keskuksissa, palvelupisteissä jakentällä liikkuvilla terveysasemilla sekä yömajoissa.
Ettersom tjenestene er letttilgjengelige, spiller de en viktig rolle når man i etomfattende pleie- og omsorgsystem ønsker å nå ut til de mer“skjulte” populasjonene av narkotikabrukere som ervanskelige å nå.
Näilläkeskuksilla on helpon lähestyttävyytensä takia tärkeä roolikattavassa hoitojärjestelmässä, sillä ne tavoittavathuumeidenkäyttäjien ”näkymättömiä” tai ”vaikeastitavoitettavia” ryhmiä.
Ved siden av å motivere brukerne til å søkebehandling og foreta henvisninger, tilbyr de ofte“overlevelsesorienterte” tjenester, dvs. mat, klær, husrom,sterilt sprøyteutstyr og medisinsk behandling.
Sen lisäksi että ne kannustavathuumeidenkäyttäjiä hakeutumaan hoitoon ja ohjaavat heitähoitoon, ne tarjoavat usein ”selviytymispalveluja”, kutenruokaa, vaatteita, yösijan, steriilejä injektiovälineitä jalääkintäapua.
Disse miljøenedanner selve kjernen i arbeidet med å sprehelseopplysninger og øke kunnskapene om og ferdigheter isikker bruk hos narkotikabrukerne, enten deeksperimenterer, er avhengige eller har et problematiskmisbruk. De leverer i økende grad ogsåbehandlingstjenester.
Ne ovat keskeisiä terveyttä edistävän tiedonsekä turvallista käyttöä koskevan tiedon ja taidonlevittämisessä huumeiden kokeilukäyttäjille sekä huumeistariippuvaisille tai huumeiden ongelmakäyttäjille.
Vaksinasjonskampanjer mot hepatitt B blir ofte kombinertmed vaksinasjon mot hepatitt A samt rådgivning, testing oghenvisning i forbindelse med hepatitt C-viruset.
Huumeiden injektiokäyttäjien riski saada HBV- tai HCV-tartunta on suuri, ja 50–80prosenttiahuumeidenkäyttäjistä saa tartunnan viiden vuodenkuluessa injektiokäytön aloittamisesta.
Ettersom offisielle medisinske retningslinjerbetraktes som et viktig verktøy for å styrebehandlingstilbudet når det gjelder hepatitt C, ble disseanalysert av EONN i 2003-04 (145).
Tartunta voi johtaakroonisiin infektioihin, jotka voivat vahingoittaa maksaa jalopulta tuhota sen (EMCDDA, 2004b).
Flere nasjonale retningslinjer erkommet til i den senere tid, og dette vil sannsynligvisforbedre behandlingen og resultatet for narkotikabrukerne.
C-hepatiittiavastaan ei ole rokotetta, mutta B-hepatiittia voidaan ehkäistä tehokkaasti rokotteella(142).
Narkotikarelaterte dødsfall de Wit og Bos (2004) konkluder med atsprøytebytteprogrammer synes å være kostnadseffektivenår det gjelder å forebygge spredningen av HIV, og at defaktisk har andre verdifulle fordeler enn akkurat å redusere HIV, som f.eks. å få narkotikabrukere som er vanskelige ånå, til å komme i kontakt med helse- og sosialtjenesten.
tunnustamassa matalan kynnyksen palvelujen merkityssellaisten yhteisön jäsenten perusterveydenhuollossa,tartuntatautien seulonnassa, rokottamisessa jaantiviraalisessa hoidossa, joiden on jostakin syystävaikeampi hakea virallisempia terveydenhuoltopalveluja.
I denne delen brukes begrepet “narkotikarelatert dødsfall”om dødsfall som direkte skyldes inntak av ett eller flerenarkotiske stoffer og som generelt inntreffer kort tid etteratstoffet eller stoffene ble inntatt. Disse dødsfalleneomtales som “overdoser”, “forgiftninger” eller
Useat EU-maat ovat sisällyttäneet tai palauttaneet B-hepatiitin kansallisiin rokotusohjelmiinsa viimeisten10vuoden aikana, ja B-hepatiittirokotus on nykyään osalasten rutiininomaista rokotusta useimmissa EU-maissa.Tähän mennessä vain Tanska, Alankomaat, Ruotsi,Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja eivät ole noudattaneet
)For ytterligere informasjon om hepatitt, se EONNs nettside (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=10192).)Rapport fra den 14. globale rådgivningsgruppen: Utvidet vaksinasjonsprogram, 14. –18. oktober 1991, Antalya, Tyrkia, gjodkjent av Verdens
Kaikkien merkittävien riskiväestöjen sisällyttämiseenrokotusohjelmiin menee vielä vuosikymmeniä, muttahuumeidenkäyttäjille kohdennettuja rokotusohjelmia on jouseimmissa EU-maissa ja Norjassa.
(142 (143 helseorganisasjons generalforsamling i 1992.
Kohdeväestöjentavoittamiseksi rokotuksia tarjotaan huumeidenkäyttäjille
)Se Tabell over hepatitt B-vaksinasjon (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=10192).)Konsulentstudie om retningslinjer for behandling av hepatitt C hos sprøytebrukere (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=5826).)Denne definisjonen ble vedtatt av EONNs gruppe av nasjonale eksperter: se metodeopplysninger om “Narkotikarelaterte dødsfall – EONNs definisjon”
Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmat ovat 16EU-maassaja Norjassa tärkein lähestymistapa tartuntatautienehkäisemiseen huumeidenkäyttäjien keskuudessa, ja neovat yleinen lähestymistapa kuudessa muussa maassa.Lisäksi näitä ohjelmia pidetään kahdessa kolmasosassa EU-maista ensisijaisena poliittisena toimenpiteenätartuntatautien ehkäisemiseksi huumeidenkäyttäjienkeskuudessa(140).
Mellom 1990 og 2002 rapporterte landene i EU hvert år
eli näitä kuolemia oli kyseisellä ajanjaksolla yhteensä yli100000.