pere/sami_parallel huggingface dataset:
Denne mengden steg til 520 kg pr. person i 2004, og det forventes at økningen fortsetter til 680 kg pr. person i 2020.
Vuonna 2004 henkeä kohti laskettu jätemäärä oli kasvanut 520 kiloon, ja vuoteen 2020 mennessä määrän odotetaan kasvavan 680 kiloon.
Totalt vil dette utgjøre en økning på nærmere 50 % på 25 år.
Tämä merkitsee lähes 50 prosentin lisäystä 25 vuodessa.
Den forventede økningen i avfallsvolumene skyldes hovedsakelig forventet fortsatt vekst i det private sluttforbruket (dvs. en gjennomsnittlig økning i EU‑15 og EU‑12 på henholdsvis 2 % og 4 % årlig innen 2020 (Europakommisjonen, 2006)) og en fortsettelse av dagens forbruksmønstre.
Jätemäärien kasvuennuste perustuu ensisijassa siihen, että yksityistalouksien loppukulutus kasvaa (eli 2 prosentin keskimääräinen vuosikasvu EU‑15:ssä ja 4 prosentin keskimääräinen vuosikasvu EU‑12:ssa vuoteen 2020 mennessä (EY, 2006)) ja että
Historisk sett har deponering på fyllplasser vært den vanligste behandlingsmetoden for kommunalt avfall, men de siste 20 årene har det forekommet en betydelig nedgang i deponeringen.
Kuten kuvasta 1 nähdään, EU‑15:n (1) ja EU‑12: n (2) välillä on kuitenkin merkittäviä eroja.
I 2004 ble 47 % av det totale
EU‑15:n kansalaiset tuottivat vuonna 2004 keskimäärin 570 kiloa jätettä, kun EU‑12: n vastaava luku oli 335 kiloa.
Som figur 1 viser, er det imidlertid store forskjeller
On kuitenkin todennäköistä, että EU‑12:n talouden ja kulutusmallien muuttuessa näiden maiden jätemäärät kasvavat tulevien 15 vuoden aikana ja lähestyvät EU‑15:n nykyistä tasoa.
Om vi hadde tatt alt det kommunale avfallet som blir produsert i EU i 2020 (dvs. om lag 340 millioner tonn) og
Vuoteen 2020 mennessä yhdyskuntajätteen määrän odotetaan kasvavan 22 prosenttia EU‑15:ssä ja 50 prosenttia EU‑12:ssa. Koko
Storbritannia.
Yhdistynyt kuningaskunta.
Produksjon og håndtering av kommunalt avfall i Europa (pr. innbygger)
Yhdyskuntajätteen syntyminen ja jätehuolto Euroopassa (henkeä kohti)
noe som gjenspeiler innsatsen nasjonalt og på europeisk plan for blant annet å oppnå målene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø.
Jätteet hyötykäyttöön ja pois kaatopaikoilta hoitaa jätehuoltoa erityisesti kaatopaikkadirektiivin kannalta nähtynä.
En EEA‑utgivelse (EEA, 2007) illustrerer mønstrene i medlemsstatenes tilnærming til avfallshåndtering, særlig i forhold til deponidirektivet.
Kasvihuonekaasujen nettopäästöjen väheneminen yhdyskuntajätehuollossa
Resirkulering og andre former for materialgjenvinning forventes å øke fra dagens nivå på 36 % til rundt 42 % i 2020. Forbrenning ble brukt for 17 % av det kommunale avfallet i 2004, og andelen forventes å øke til 25 % innen 2020.
Vuonna 2005 jätehuollosta peräisin olevien kasvihuonepäästöjen osuus Euroopan unionin kokonaispäästöistä oli noin 2 prosenttia.
Reduserte utslipp av klimagasser fra kommunal avfallshåndtering fyllplasser. EUs deponidirektiv kan derfor bidra til at målet om reduserte klimagassutslipp oppfylles, f.eks. gjennom metangjenvinning og en reduksjon av mengdene nedbrytbart kommunalt avfall som deponeres på fyllplasser.
Nämä aiemmat ja odotettavissa olevat suuntaukset ovat osaksi tulosta erityisistä jätepoliittisista toimista, joiden tarkoituksena on lisätä pakkausjätteen kierrätystä ja uusiokäyttöä (esim. vuoden 1994 pakkausdirektiivi) ja suunnata biohajoava yhdyskuntajäte pois kaatopaikoilta (esim. vuoden 1999 kaatopaikkadirektiivi).
En annen kopling mellom avfallshåndtering og klimaendringspolitikk er energiforbruket (som forårsaker klimagassutslipp) forbundet med innsamlingen, behandlingen og produksjonen av avfall.
Kaiken kaikkiaan kaatopaikoille sijoitettavan yhdyskuntajätteen ennustetaan vähenevän edelleen.
I 2005 utgjorde utslippene av klimagasser fra avfallshåndtering om lag 2 % av de totale utslippene i Den europeiske union.
Tämä kuvastaa kansallisen ja yhteisön tason toimia, joiden avulla pyritään saavuttamaan esimerkiksi kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet.
Nettoutslippene av klimagasser fra håndtering av kommunalt avfall forventes å synke fra et toppnivå på om lag 55 millioner tonn CO
Metaani on yksi kuudesta kasvihuonekaasusta, joille Kioton pöytäkirjassa on asetettu velvoitteita.
Utslipp av metan, en av de seks klimagassene som omfattes av Kyoto‑protokollen, knyttes særlig til landbruk (og da særlig til storfe) og deponering på
Perinteisesti yhdyskuntajäte on sijoitettu ensisijaisesti kaatopaikoille, mikä on kahden viime vuosikymmenen aikana vähentynyt merkittävästi.
Disse trendene skyldes delvis en politikk som har som mål å øke resirkulering og gjenvinning av emballasjeavfall (f.eks. emballasjedirektivet av 1994) og redusere mengden biologisk nedbrytbart kommunalt avfall som går til deponering (f.eks. deponidirektivet av 1999).
Vuonna 2004 EU:n kaikesta yhdyskuntajätteestä 47 prosenttia päätyi kaatopaikoille (kuva 1), ja osuuden odotetaan laskevan edelleen noin 35 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
Det forventes generelt en videre reduksjon av mengden kommunalt avfall som deponeres på fyllplasser,
Kierrätyksen ja muun materiaalien hyötykäytön odotetaan lisääntyvän nykyisestä 36 prosentista noin 42 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
01 imidlertid ikke holder tritt med økningene i avfallsmengden, kan klimagassutslippene øke som resultat av ineffektiv håndtering.
01 auttaa saavuttamaan EU: n kasvihuonepäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet esimerkiksi edistämällä metaanin talteenottoa ja biohajoavan yhdyskuntajätteen ohjaamista pois kaatopaikoilta.
Flere fordeler ved å begrense eller unngå vekst i avfallsvolumene
Tämä johtuu kahdesta erillisestä kehityssuunnasta.
Dette skyldes to forhold: På den ene siden forventes avfallsmengdene som kommer til renovasjonsanleggene å øke i takt med at hver innbygger produserer mer avfall og avfallsinnsamlingen blir ytterligere forbedret.
Yhtäältä käsittelylaitoksiin toimitettavien jätemäärien arvioidaan lisääntyvän jatkossakin, koska henkeä kohti syntyvä jätemäärä kasvaa ja jätteidenkeruu tehostuu.
Dette gjør at de direkte utslippene av klimagasser fra avfallshåndtering stiger.
Tämä lisää jätehuoltosektorin suoria kasvihuonepäästöjä.
Deponering står for 60 % av totalen i 2020 og resirkulering og forbrenning for om lag 20 % hver.
Vuonna 2020 kaatopaikkajätteen osuus on 60 prosenttia ja kierrätykseen ja jätteenpolttoon päätyy kumpaankin noin 20 prosenttia.
Derfor viser prognosene at bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser i Europa og bidra til å frikople miljøbelastningen fra den økonomiske veksten, som jo er et av målene i Det 6. handlingsprogrammet for miljø.
Kaiken kaikkiaan ennusteet osoittavat, että yhteiskuntajätehuollon parantaminen vähentää Euroopassa kasvihuonepäästöjä ja purkaa talouskasvun ympäristöpaineita kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tavoitteen mukaisesti.
I tillegg bidrar den forventede videreutviklingen av resirkulering og det at avfall i økende grad brukes som ressurs, til at prognosene peker i retning av å oppfylle det langsiktige målet om et resirkuleringssamfunn, som det heter i den tematiske strategien for forebygging og resirkulering.
Jos kierrätys ja jätteiden käyttäminen voimavarana yleistyy jatkossakin, on ennusteiden mukaan mahdollista toteuttaa kierrätysyhteiskunta, joka asetettiin pitkän aikavälin tavoitteeksi jätteiden syntymisen ehkäisyn ja kierrätyksen teemakohtaisessa strategiassa.
Innsamling og transport av avfall, som er nært knyttet til avfallsvolumer, anslås å utgjøre under 5 % av de direkte klimagassutslippene fra avfallssektoren, hovedsakelig på grunn av de
Yhdyskuntajätteen käsittelyssä syntyvien kasvihuonekaasujen nettopäästöjen arvioidaan vähenevän 1980‑luvun lopun huipputasosta eli noin 55 miljoonasta
Dersom investeringer i nye, forbedrede håndteringsanlegg
‑ekvivalenttitonnista
På den andre siden kommer resirkulering og forbrenning til å bli mer utbredt.
Tässä tutkimuksessa käytetyissä ennusteissa oletetaan, että jätehuoltokapasiteetti kasvaa
Dette utgjør besparelser i form av unngåtte utslipp av klimagasser, som veier opp for direkte utslipp.
‑ekvivalenttitonniin vuoteen
Trender og prognoser for klimagassutslipp fra kommunal avfallshåndtering i Den europeiske union
Kierrätyksen osuus kaikista päästöjen vähennyksistä on vuoteen 2020 mennessä 75 prosenttia ja jätteenpolton osuus lähes 25 prosenttia.
Unngåtte utslipp
Vältetyt päästöt
Direkte utslipp
Suorat päästöt
‑0 01 korte avstandene kommunalt avfall vanligvis transporteres.
‑0 01 että yhdyskuntajätteen kuljetusmatkat ovat yleensä lyhyitä.
Denne andelen vil imidlertid være oppe i 40 % i 2020.
Tämä luku on kuitenkin 40 prosenttia nettopäästöistä vuonna 2020.
Oppsummert kan Europa ikke si seg fornøyd når det gjelder den stadige avfallsveksten — noe som gjenspeiler dagens ikke‑bærekraftige forbruk og produksjonsmønstre — da dette på lang sikt kan oppheve effekten av forbedringene som finner sted i avfallshåndteringssektoren.
EEA (2008), tukiasiakirja EEA Briefingiin 2008/01 Yhdyskuntajätehuollon tehostaminen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, Euroopan ympäristökeskus, Kööpenhamina. http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
Å begrense avfallsvolumene vil også ha andre fordeler, som reduserte kostnader ved avfallshåndtering og redusert luftforurensning (partikler og nitrogenoksider) og støy relatert til innsamling og transport av avfall. Kostnadene ved avfallshåndtering kan ellers øke betydelig i takt med volumet. Kostnaden ved å
Vaikka ennusteet osoittavat kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähenevän jätemäärien kasvusta huolimatta, voivat toimet jätemäärien ennustetun kasvun rajoittamiseksi tai torjumiseksi vähentää jätehuoltosektorin kasvihuonekaasujen nettopäästöjä entisestään.
EEA (2008), Underlags‑dokumentasjon til EEA Briefing 2008/01 Bedre håndtering av kommunalt avfall vil redusere utslippene av klimagasser, Det europeiske miljøbyrå, København. http://reports.eea.europa.eu/ index_table?themeid=climate.
Lopuksi todettakoon, ettei Eurooppa voi olla tyytyväinen jätemäärien kasvuun — ilmiö heijastaa nykyisiä kestämättömiä kulutus‑ ja tuotantomallejamme. Pitkällä aikavälillä kasvu saattaa mitätöidä jätehuoltoalalla saavutetun kehityksen.
Omslagsdesign: © ZOB 2008 Omslagsillustrasjon: © ZOB 2008 Illustrasjoner: © ZOB 2008 Layout: Det europeiske miljøbyrå
Kansi: © ZOB 2008 Kannen kuva: © ZOB 2008 Kuvat: © ZOB 2008 Ulkoasu: EEA
Juridisk meddelelse Innholdet i denne publikasjonen gjenspeiler ikke nødvendigvis den offisielle holdningen til Europakommisjonen eller andre av De europeiske fellesskaps institusjoner.
Oikeudellinen huomautus Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä heijasta Euroopan komission tai jonkin muun Euroopan yhteisön toimielimen näkemyksiä.
Verken Det europeiske miljøbyrå eller personer eller selskaper som handler på Byråets vegne, er ansvarlig for eventuell bruk av informasjonen i denne rapporten.
Euroopan ympäristökeskus tai sen puolesta toimiva henkilö tai yritys ei ole vastuussa tämän asiakirjan sisältämien tietojen mahdollisesta käytöstä.
Med enerett Ingen del av denne publikasjonen skal gjengis i noen form eller på noen måte, verken elektronisk eller mekanisk, ved hjelp av fotokopiering, opptak eller systemer for lagring og gjenfinning av informasjon uten skriftlig tillatelse fra rettighetshaver. For rettigheter til oversettelse eller reproduksjon, kontakt Det europeiske miljøbyrå (kontaktinformasjon under).
Kaikki oikeudet pidätetään Mitään tämän julkaisun osaa ei saa jäljentää missään muodossa eikä millään sähköisellä tai mekaanisella välineellä, mukaan lukien valokuvaten tai tallentaen, eikä millään tietojen tallennus- ja hakujärjestelmällä ilman tekijänoikeuksien haltijan kirjallista lupaa.
Tilgang til informasjonen fås via Europa-serveren (www.europa.eu).
Tietoihin voi tutustua Europa-palvelimen kautta, joka on osoitteessa www.europa.eu.
Miljøvennlig framstilt Denne publikasjonen er trykt i henhold til høye miljøstandarder.
Ympäristötiedot Tämä julkaisu on painettu tiukkojen ympäristönormien mukaisesti.
Trefritt matt tynt papir, TCF Det nordiske svanemerket
Kloorivalkaisematon, puuvapaa mattapintainen hienopaperi Pohjoismainen Joutsenmerkki
Reduksjon av klimaendringene – Ikke bare ”hot air” ...................................................................6
Ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitseminen – Ei pelkkää puhetta ..............................................6
Tilpasning til klimaendringene – Om brønnen går tom ..............................................................10
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen – Jos kaivo ehtyy ..............................................................10
Landbruk og miljø – Et fastere grep om CAP............................................................................22 ............................................................................22
Maatalous ja ympäristö – Tarkastelussa YMP ...........................................................................22
Havet – Som fisk på land ......................................................................................................26
Meret – Kuin kala kuivalla maalla ...........................................................................................26
Signaler, som vil bli utgitt på alle de 26 språkene i EEA, benytter en tilnærming basert på historier, noe som skal bidra til at vi bedre kan kommunisere med denne sammensatte gruppen mennesker.
Ympäristösignaalit on Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) joka vuoden alussa julkaisema raportti, jossa käsitellään lyhyiden kertomusten muodossa sekä ympäristöpoliittisen keskustelun että suuren yleisön kannalta kiinnostavia kysymyksiä alkavana vuonna.
De åtte historiene vi tar for oss, er ikke uttømmende men er valgt ut fra deres relevans for dagens miljødebatt i Europa.
EEA seuraa ympäristön tilaa kaikissa 32 jäsenmaassa yhteistyössä verkostonsa kanssa.
Samtidig som hver enkelt historie har et bestemt poeng, illustrerer historiene samlet de mange innbyrdes forbindelsene mellom tilsynelatende ikke-relaterte spørsmål.
Ympäristösignaalit -raportti arvostaa seurannan perustana olevaa vakavaa tiedettä ja tiedostaa kaikkiin käsiteltäviin kysymyksiin olennaisesti liittyvät epävarmuustekijät.
Signaler er en publikasjon som utgis av Det europeiske miljøbyrå (EEA) i begynnelsen av hvert år, og som gir en kort oversikt over problemstillinger som har betydning både for den miljøpolitiske debatten og for befolkningen generelt i det kommende året.
Raportti julkaistaan kaikilla 26:lla Euroopan ympäristökeskuksen kielellä.Raportissa käsiteltävät kahdeksan kertomusta eivät ole tyhjentäviä, mutta ne on valittu sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat eurooppalaisen ympäristöpoliittisen keskustelun kannalta. Kertomuksissa käsitellään tärkeimpiä ilmastonmuutokseen, luontoon ja monimuotoisuuteen, luonnonvarojen käyttöön sekä terveyteen liittyviä kysymyksiä.
I samarbeid med vårt nettverk overvåker vi miljøet i alle de 32 medlemslandene.
Näitä kysymyksiä käsitellään raportissa useista näkökulmista.
Vi behandler enorme mengder miljødata som stammer fra alt fra forskere som står i vann til knærne, til satellittbilder fra verdensrommet.
Jokainen kertomus korostaa joitakin tiettyjä näkökohtia, mutta yhdessä ne myös kuvastavat näennäisesti erillisten kysymysten monia vuorovaikutussuhteita.
Å finne, fortolke og forstå en lang rekke “signaler” i forbindelse med miljøets helse og mangfold er kjernen i alt vi foretar oss.
Otamme mielellämme vastaan palautetta Ympäristösignaalit -raportista.
Signaler respekterer at den underliggende forskningen er kompleks, og tar hensyn til den iboende usikkerheten som hefter ved alle områdene vi ser nærmere på.
Kommentteja voi esittää EEA:n yleisölle tarkoitetulla englanninkielisellä kyselylomakkeella, joka löytyy Internet-osoitteesta http://www.eea.europa.eu/enquiries.
I 2006 satte Lord Nicolas Stern en prislapp på konsekvensene av klimaendringene.
Vuonna 2006 lordi Nicolas Stern määritteli ilmastonmuutoksen vaikutusten hinnan.
Han anslo at kostnaden av konsekvensene av klimaendringene kan reduseres drastisk om klimagassutslippene umiddelbart ble redusert. Det vil være billigere og mer effektivt om vi handler nå og ikke senere.
Hän arvioi, että ilmastonmuutoksen vaikutusten aiheuttamia kustannuksia voitaisiin alentaa erittäin merkittävästi, jos kasvihuonekaasupäästöjä leikattaisiin välittömästi.
Stern-analysen har gitt opphav til flere initiativer på andre politikkområder, da særlig innen biologisk mangfold og økosystemtjenester.
Sternin arvio on poikinut muilla politiikan sektoreilla aloitteita, jotka koskevat etenkin biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluita.
Initiativer som Stern-analysen har bidratt til at folk forstår hva som står på spill om vi fortsetter dagens forbruksmønstre.
Sternin arvion tapaiset aloitteet ovat auttaneet ihmisiä ymmärtämään, mitä on vaakalaudalla, jos jatkamme nykyisiä kulutustottumuksiamme.
Først og fremst må vi gjenoppvekke følelsen av ydmykhet overfor naturen, for til syvende og sist må vi stå til ansvar overfor naturen, noe urfolkene alltid har visst.
Meidän on ennen kaikkea omaksuttava nöyrä asenne luontoa kohtaan, koska olemme viime kädessä vastuussa luonnolle.
Naturen har sine egne regler og begrensninger.
Tämän ovat alkuperäiskansat oivaltaneet jo kauan sitten.
Naturen er grunnfjellet, ikke bakteppet, for samfunnet vårt.
Luonto on yhteiskuntamme perusta – ei pelkkä kaunis maisema.
Med Signaler ønsker vi å bidra til denne forståelsen av naturen.
Ympäristösignaalit -raportin tarkoituksena on edistää ympäristön arvostusta.
Vi håper å kunne påvirke tankegang og holdninger og ha innflytelse på beslutninger som vi alle treffer hver eneste dag.
Toivomme vaikuttavamme näin ajatteluun ja asenteisiin sekä päätöksiin, joita me kaikki teemme päivittäin.
2009 vil bli et historisk år for miljøet, som vil bli avsluttet med FNs store klimakonferanse i København i desember.
Meneillään on ympäristön kannalta historiallinen vuosi, joka huipentuu Kööpenhaminassa joulukuussa pidettävään YK:n suureen ilmastonmuutosta käsittelevään kokoukseen.
På dette møtet, som kan bli den viktigste klimakonferansen til dags dato, skal verden komme til enighet om en oppfølger til Kyoto-protokollen.
Tämän ehkä historian tärkeimmän ympäristökokouksen on löydettävä seuraaja Kioton pöytäkirjalle.
Utslippene av klimagasser er bare ett symptom på en langt mer dyptgående problemstilling: vår manglende evne til å leve bærekraftig.
Kasvihuonekaasupäästöt ovat vain yksi oire paljon vakavammasta ongelmasta eli kyvyttömyydestämme elää kestävästi.
Omfanget av disse miljøproblemene må imidlertid ikke føre til handlingslammelse.
Näiden ympäristöongelmien laajuuden ei kuitenkaan pitäisi lamaannuttaa meitä.
I stedet bør de øke vår bevissthet og oppmuntre oss til å utvikle nye, mer bærekraftige mønstre for hvordan vi lever, vokser, produserer og forbruker.
Sen pitäisi lisätä tietoisuuttamme ja kannustaa meitä kehittämään uusia, kestävämpiä elin-, kasvatus-, tuotanto- ja kulutustapoja.
Det er til syvende og sist snakk om å revurdere selve vårt livsgrunnlag.
Kyse on viime kädessä elämän perustekijöiden arvon uudelleenmäärittelystä.
Og i en tid da pengemarkedene søker en ny kurs, kan kanskje miljøet vise vei?
Nyt kun rahamarkkinat etsivät uutta suuntaa, ympäristö voi ehkä viitoittaa tietä.
Naturen danner ofte et fantastisk bakteppe for vårt daglige liv.
Luonto muodostaa usein upean taustan jokapäiväiselle elämällemme.
Det kan være en lokal bekk, dam eller en strand.
Se voi olla oman kotipaikkakunnan puro, lampi tai rantakaistale.
I et større perspektiv blir vi slått av Alpenes eller Karpatenes slående skjønnhet, urskogene, de store elvene eller vakre kyststrekninger.
Suuremmassa mittakaavassa Alppien tai Karpaattien vuoristojen, aarnimetsien, suurten jokien tai ihastuttavien rannikkojen henkeäsalpaava kauneus koskettaa meitä syvästi.
Vi har også bilder fra fjernere strøk, utenfor Europa, av ismassene i Arktis og Antarktis, regnskogen i Amazonas og de store savannene i Afrika, på netthinnen.
Kuvat Euroopan ulkopuolelta pohjois- ja etelänavan jäämassoista, Amazonin sademetsistä ja Afrikan tasangoista ovat painuneet elävästi mieleemme.
Mye av naturarven vår er nå truet av en befolkningsvekst og økonomisk utvikling vi aldri tidligere har vært vitne til.
Ennennäkemätön väestönkasvu ja talouskehitys uhkaavat nyt suurta osaa luonnonperinnöstämme.
Det var tre milliarder mennesker på Jorden da jeg ble født. I dag er vi 6,7 milliarder, og sannsynligvis vil Jorden ha en befolkning på 9 milliarder innen 2050.
Kun synnyin, maapallolla oli kolme miljardia ihmistä.
Verdensøkonomien, regnet i bruttonasjonalprodukt (BNP), har vokst raskere enn noen sinne: i 1950 var BNP på 4 billioner euro. I 2007 var verdens BNP på over 42 billioner euro.
Maailmantalous on kasvanut bruttokansantuotteella (BKT) mitattuna valtavalla vauhdilla: vuonna 1950 maailmanlaajuinen BKT oli neljä triljoonaa euroa.
Det er flere viktige årsaker til denne tidoblingen, ikke minst strømmen av råmaterialer og varer – som alle stammer fra naturen.Men mens økonomien har blomstret, har miljøet blitt skadelidende.
Tähän BKT:n kymmenkertaistumiseen ovat vaikuttaneet useat keskeiset tekijät, etenkin raaka-aineiden ja tuotteiden – jotka kaikki ovat peräisin ympäristöstämme – liikkuminen.Talouden kukoistuksen vastapainona ympäristömme on kärsinyt.
Isbreene i Europas fjellkjeder smelter, og det forventes at dette vil føre til mer flom og katastrofe for flere millioner helt vanlige mennesker.
Euroopan vuoristoseutujen jäätiköt sulavat, minkä seurauksena jokien odotetaan tulvivan yhä enemmän, jolloin miljoonat tavalliset ihmiset joutuvat kärsimään.
Sommerhavisen i Arktis trekker seg tilbake og blir tynnere raskere enn noen gang: I 2007 var havisen bare halvparten så stor som på 1950-tallet.
Arktinen kesäjää vetäytyy ja ohenee nopeammin kuin koskaan aiemmin: vuonna 2007 jään laajuus oli puolet 1950-luvulla mitatusta.
Over hele verden er det over en milliard mennesker, for det meste fattige, som er avhengige av fiske for mat og livsopphold.
Yli miljardin, enimmäkseen köyhän ihmisen ravinnonsaanti ja toimeentulo ovat riippuvaisia kalastuksesta.
Halvparten av verdens ville fiskebestander blir imidlertid beskattet fullt ut. De fleste av dagens kommersielle fiskerier vil trolig ha kollapset innen 2050 hvis dagens trender ikke snus.
Puolet kaikista luonnonvaraisista kalakannoista on kuitenkin kalastettu loppuun.
På landjorden blir regnskogen rasert for å gi plass for utbygging som ikke tar hensyn til de mange verdifulle økologiske funksjonene regnskogen står for.
Maalla taas sademetsiä tuhotaan kehityksen nimissä ottamatta huomioon niitä monia kallisarvoisia ekologisia palveluja, joita sademetsät tarjoavat.
Disse trendene kan endre vårt forhold til naturen, men ikke det faktum at vi er avhengig av den.
Nämä suuntaukset saattavat muuttaa suhdettamme luontoon mutta eivät riippuvuuttamme siitä.
De naturressursene planeten vår byr på, danner grunnlaget for vår økonomiske aktivitet og er det som binder samfunnene våre sammen.
Maapallon tarjoamat luonnonvarat muodostavat perustan taloudelliselle toiminnallemme ja yhteiskuntiamme koossa pitävän voiman.
Men den måten vi organiserer økonomiene våre på, tar ikke tilstrekkelig hensyn til dette avhengighetsforholdet – det finnes ingen samfunn uten naturmiljøer, men det finnes naturmiljøer
Talousjärjestelmissämme ei kuitenkaan oteta riittävästi huomioon tätä riippuvuussuhdetta: yhteiskuntia ei ole olemassa ilman ympäristöä, vaikka ympäristö onkin olemassa ilman yhteiskuntiakin.
I desember i år vil de glitrende lysene i Tivoli sannsynligvis komme i skyggen av COP 15 – det viktigste møtet om globale klimaendringer som noen gang har funnet sted – når flere tusen diplomater, politikere, næringslivsfolk, miljøaktivister og klimaeksperter fra hele verden strømmer til den danske hovedstaden.
Tämän vuoden joulukuussa Tivolin tuikkivat valot jättää hyvin todennäköisesti varjoonsa COP 15 — historian tärkein maailmanlaajuinen ilmastonmuutosta käsittelevä kokous — kun tuhannet diplomaatit, poliitikot, liike-elämän edustajat, ympäristöaktivistit ja ilmastoasiantuntijat kaikkialta maailmasta kokoontuvat Tanskan pääkaupunkiin.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / REDUKSJON AV KLIMAENDRINGENE / 7 som Kina og India, med sine raskt voksende økonomier, ikke har noen mål iht. protokollen.
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEN VAIKUTUSTEN HILLITSEMINEN / 7
Det europeiske miljøbyrå — en brikke i puslespillet
1) verrattuna. Niiden perusvuoteen ( on saavutettava tämä tavoite
Utfordringen ved klimaendringene og hvordan vi griper dem an, vil definere oss, vår tidsalder og i siste instans vår globale arv
Ilmastonmuutoksen haaste ja se, mitä teemme asialle, määrittää meitä, aikakauttamme ja viime kädessä maailmanlaajuista perintöämme
Møtet er et avgjørende skritt i en prosess som begynte i 1992, med FNs ”Verdenstoppmøte” i Rio de Janeiro. Det var her den globale innsatsen for å gripe fatt i klimaendringene virkelig begynte.Toppmøtet resulterte i FNs rammekonvensjon om klimaendringer (UNFCCC), som danner det juridiske grunnlaget for den globale innsatsen for å møte klimaendringene.
Kokous on ratkaiseva askel prosessissa, joka alkoi jo vuonna 1992 YK:n Earth Summit -huippukokouksessa Rio de Janeirossa, sillä juuri siellä käynnistyivät ensimmäiset todelliset maailmanlaajuiset ponnistelut ilmastonmuutokseen puuttumiseksi.YK:n ympäristökonferenssin tuloksena syntyi Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus (UNFCCC), joka muodostaa oikeudellisen perustan maailmanlaajuisille ilmastonmuutosta koskeville toimille.
Hvert år siden 1994 har det vært avholdt såkalte Partskonferanser (COP).
Puitesopimuksen kokouksia, joista käytetään nimitystä osapuolikonferenssit (COP), on järjestetty joka vuosi vuodesta 1994 lähtien.
Akkurat som for idrettsfolk som regelmessig blir testet for å sikre at de holder seg til reglene, foretas det jevnlig overvåking.
EEA:n ilmastonmuutosryhmä osallistuu eurooppalaiseen toimintaan koordinoimalla erittäin mittavaa raportointityötä.
Dataene legges sammen for å skape et generelt bilde av utslippene i hele Europa og sendes til Europakommisjonen, som så sender dem videre som Det europeiske fellesskaps offisielle bidrag til UNFCCC.
Niin sanotuista kasvihuonekaasupäästöistä kerätään tietoa kaikkialta Euroopasta, minkä jälkeen tiedot varmennetaan ja niitä analysoidaan kahdessa keskeisessä raportissa, joita hyödynnetään Kioton prosessissa.
Fordi dataene først verifiseres på nasjonalt nivå, er der en forsinkelse på ett og et halvt år.
Näihin raportteihin sisältyvät luvut ja analyysi ovat erityisen merkittäviä tänä vuonna, sillä ne osoittavat COP15-konferenssille selvästi, miten EU edistyy pyrkimyksissään leikata kasvihuonekaasupäästöjä.
Den siste rapporten, utgitt i juni 2008, er basert på data fra 2006. Den viser at utslippene fra EU-15-landene var 3 % lavere enn i “basisåret”.
Maat, jotka eivät ole allekirjoittaneet pöytäkirjaa tai joille ei ole vielä asetettu tavoitteita, ovat erityisen kiinnostuneita siitä, miten hyvin pöytäkirjan täytäntöönpano edistyy EU:ssa.
Kyoto — første skritt mot utslippskutt
suurin: hiilidioksidia, metaania, typpioksiduulia ja fluorattuja kaasuja.
Rollen Miljøbyråets klimaendringsteam har fått i den europeiske innsatsen, er som koordinator for regnskapet, en jobb av enorme proporsjoner.
Inventaarioraportista ilmenevät kansalliset trendit eli se, vähenevätkö vai lisääntyvätkö päästöt.
Data fra hele Europa om såkalte klimagasser samles inn og verifiseres for så bli analysert i to nøkkelrapporter som deretter mates inn i Kyoto-prosessen.
Siitä nähdään kunkin maan osalta, mistä päästöjen väheneminen tai lisääntyminen johtuu. Jokaisen EU:n jäsenvaltion on esitettävä arvio päästöistään Euroopan komissiolle ja EEA:lle.
I år har tallene og analysene en særlig betydning med tanke på COP 15-møtet ettersom de gir et klart bilde på hvordan EU ligger an i sin egen innsats for å kutte utslippene av klimagasser.
Tarkastellaanpa vaikka energiaalaa, joka aiheuttaa yli 80 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä EU:ssa.
De landene som ikke har undertegnet protokollen eller som ennå ikke har mål, vil være spesielt interessert i hvor godt EU har lyktes i gjennomføringen av protokollen.
Tilastot energiankäytöstä polttoainetyypeittäin kerrotaan niin kutsutuilla päästökertoimilla, ja kukin jäsenvaltio arvioi energiasta aiheutuvat päästönsä.
Konseptet med å beregne gasser er temmelig abstrakt. Det er derfor vanskelig å finne ut hva en prosentvis økning eller reduksjon i utslippene betyr.
Aivan kuten urheilijoita testataan säännöllisesti sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi, myös päästöjä seurataan säännöllisesti.
For hvert av de fem årene i perioden 2008–2012 bør EU-15 i gjennomsnitt ha 29 færre dager utslipp enn i 1990.
Tiedot varmennetaan ensin kansallisella tasolla, minkä vuoksi raportti julkaistaan puolentoista vuoden viiveellä.
Utslippsreduksjonene må derfor skje hele veien over flere år.
Viimeisin raportti julkaistiin kesäkuussa 2008, ja se perustuu vuoden 2006 tietoihin.
De nyeste dataene fra Miljøbyrået viser at utslippskuttene mellom 1990 og 2006 tilsvarte 10 dager. EU-15 må kutte 19 dager til for å oppfylle målet.
Raportti osoittaa, että EU15-maiden päästöt olivat vähentyneet kolme prosenttia perusvuoden tasosta.
Klimagassrapporten viser nasjonale trender, dvs. om utslippene øker eller minker.
Kasvihuonekaasujen laskeminen on melko vaikeaselkoinen käsite.
Den viser også hva reduksjonen eller økningen i det enkelte land skyldes. Alle EUs medlemsstater må legge fram et estimat over sine utslipp for Europakommisjonen og Det europeiske miljøbyrå.
Tästä syystä on myös vaikea ymmärtää, mitä prosentin vähennys tai lisäys päästöissä tarkoittaa.
Umiddelbart etter at klimagassrapporten er overlevert, begynner Miljøbyråets klimagassteam på årets andre store rapporteringsoppgave, som fører fram til rapporten “Trender og prognoser”.
EEA:n ensimmäinen kasvihuonekaasuja käsittelevä raportti julkaistaan keväisin, ja sitä kutsutaan inventaarioraportiksi.
Rapporten utgis om vinteren, omtrent samtidig med at FNs årlige COP-møte finner sted.
Kasvihuonekaasuilla tarkoitetaan tässä yhteydessä kaasuja, joiden vaikutus ilmastonmuutokseen on kaikkein
Kyoto-protokollen, som ble undertegnet i 1997 som en forlengelse av UNFCCC, er første trinn i den langsiktige innsatsen for å redusere utslippene som må til for å hindre at klimaendringene når et farlig nivå.
Kioton pöytäkirja allekirjoitettiin vuonna 1997 ja lisättiin UNFCCC:hen.
Protokollens første forpliktelsesperiode løper ut i 2012, og “COP 15” forventes å munne ut i en ambisiøs oppfølger.
Se on ensimmäinen askel päästöjen vähentämiseen tähtäävissä pitkän aikavälin pyrkimyksissä.
Kyoto-protokollen er viktig fordi den setter bindende utslippsmål for alle industriland som har ratifisert den.
Tällaisia toimia tarvitaan, jotta estetään ilmastonmuutoksen kehittyminen vaaralliselle asteelle.
De 15 landene som var medlemmer i EU i 1997 (EU-15), har et felles mål om å redusere utslippene med 8 % i forhold til basisåret i Kyoto-protokollen (1).
Pöytäkirjan ensimmäinen velvoitekausi umpeutuu vuonna 2012, ja COP15 konferenssin toivotaan löytävän sille kunnianhimoisen seuraajan.
Dette målet må oppfylles i løpet av perioden 2008–2012 (2). Det forventes at landene oppfyller sine Kyoto-mål hovedsakelig ved å kutte utslippene i sitt eget land.
Kioton pöytäkirja on merkittävä, sillä siinä asetettiin sitovat päästötavoitteet sen ratifioineille kehittyneille maille.
Det finnes imidlertid en rekke andre muligheter som kan bidra til at de når målet (se boksen: I rute til Kyoto?).
Esimerkiksi 15 EU:n jäsenmaan (EU15-maat vuonna 1997) yhteisenä tavoitteena on leikata päästöjä 8 prosenttia Kioton niin sanottuun
For karbondioksid, metan og lystgass (99 % av alle utslipp) er 1990 brukt som basisår for alle EU-15-landene.
Hiilidioksidin, metaanin ja typpioksiduulin (jotka muodostavat 99 prosenttia kaikista päästöistä) perusvuotena käytetään vuotta 1990 kaikissa EU15-maissa.
For fluorholdige gasser kan landene velge et annet år.
Fluorattujen kaasujen osalta maat voivat valita perusvuodeksi jonkin toisen vuoden.
Tolv av medlemsstatene i EU-15 har valgt 1995.EU-15 har et felles Kyoto-mål.
Kaksitoista EU15-maata on valinnut vuoden 1995.EU15-mailla on yhteinen Kioton pöytäkirjan mukainen tavoite.
Innenfor dette målet har de enkelte medlemsstatene i EU-15 ulike reduksjonsmål, slik at noen må redusere utslippene, mens andre kan tillate seg en begrenset økning.
Tämän lisäksi jokaisella EU15-maalla on oma erillinen tavoitteensa: joidenkin pitäisi vähentää päästöjä, kun taas toisille sallitaan vähäinen päästöjen lisäys.
Nye medlemsstater i EU har individuelle mål, med unntak av Kypros og Malta, som ikke har noen mål.
Uusilla EU:n jäsenvaltioilla on yksilölliset tavoitteet lukuun ottamatta Kyprosta ja Maltaa, joille ei ole asetettu tavoitteita.
8 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / REDUKSJON AV KLIMAENDRINGENE
8 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEN VAIKUTUSTEN HILLITSEMINEN
Den siste trend- og prognose-rapporten bekrefter at EU-15 har kuttet utslippene med 3 % fra basisåret til 2006.
Raportti julkaistaan talvella juuri ennen YK:n COP-konferenssia.
Ifølge rapporten vil det bli nødvendig å iverksette en kombinasjon av metoder for å fylle det gjenstående gapet.
Tähän raporttiin sisältyy tarkempi analyysi ensimmäisessä raportissa kuvatuista päästötrendeistä, ja siinä osoitetaan päästöjen aiheuttajat ja
Eksisterende og planlagte innenlandske tiltak (som foregår på bakken i det enkelte land), Kyoto-mekanismer, karbonsluk (f.eks. planting av trær som absorberer gasser) og handel med klimakvoter vil benyttes og vil kunne føre til at utslippene reduseres med 11 % i EU-15.
Kioton pöytäkirjan tavoite vastaa 29 päivän vähentämistä. EU15-maiden päästöjen olisi siten oltava viisivuotiskaudella 2008–2012 keskimäärin 29 päivää vähemmän kuin vuonna 1990.
Rapporten påpeker imidlertid at landene raskt må gjennomføre de planlagte tiltakene, for ellers vil de ikke ha effekt tidsnok til at målet kan oppfylles.
Tällä tavoin päästöjä on vähennettävä johdonmukaisesti useiden vuosien ajan.
På nasjonalt plan hadde Frankrike, Hellas, Sverige og Storbritannia allerede oppfylt sine Kyoto-mål i 2006.
Viimeisimmät EEA:n tiedot osoittavat, että vuosina 1990–2006 päästöjä vähennettiin 10 päivällä.
Prognoser fra Østerrike, Belgia, Finland, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederland og Portugal tilsier at de vil oppfylle målene, mens prognosene fra Danmark, Italia og Spania tyder på at de ikke vil klare å oppfylle målene for utslippsreduksjon.
EU15-maiden on vähennettävä päästöjään vielä 19 päivällä päästääkseen tavoitteeseensa.
Dette framtidsperspektivet er uvurderlig med tanke på å få et overblikk over omfanget av problemene som ligger foran oss, og utarbeide en politikk som kan håndtere dem (3).
Tulevaisuuden näkökulma on korvaamaton, sillä sen avulla voidaan nähdä ongelman laajuus ja kehittää toimintalinjoja sen ratkaisemiseksi (3).
EUs kvotehandelssystem (EU ETS) er et annet verktøy industrivirksomheter
Täytettyään tämän edellytyksen ne voivat kuitenkin myös käyttää Kioton mekanismeja, kuten puhtaan kehityksen mekanismia (CDM) ja yhteistoteutusta.
0102030% (i forhold til utslippene i basisåret)
0102030% (suhteessa perusvuoden päästöihin)
Gap mellom prognosene for 2010 (eksisterende tiltak) og Kyoto-målene
Vuotta 2010 koskevien ennusteiden (nykyiset toimet) ja Kioton tavoitteen välinen ero
Gap mellom prognosene for 2010 (ytterligere tiltak, karbonsluk og Kyoto-mekanismer medregnet) og Kyoto-målene
Vuotta 2010 koskevien ennusteiden (mukaan lukien lisätoimet, hiilinielut ja Kioton mekanismit) ja Kioton tavoitteen välinen ero
I løpet av Kyoto-perioden (2008–2012) kan industrilandene også handle med utslippskvoter seg imellom for å oppfylle sine nasjonale mål.
Euroopan komissio on ehdottanut, että EU:n päästökauppaa voitaisiin laajentaa koskemaan myös muita aloja, kuten ilmailua, petrokemianteollisuutta sekä ammoniakin ja alumiinin valmistusta, ja uusia kasvihuonekaasuja, jolloin noin puolet kaikista EU:n päästöistä kuuluisi päästökaupan piiriin (5).
5) Utslipp fra internasjonal luftfart og skipsfart er for tiden ikke omfattet av Kyoto-protokollen og EU-lovgivningen.
Vuodelle 2020 esitetään raportissa pitkän aikavälin arvio Euroopan päästötilanteesta.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / REDUKSJON AV KLIMAENDRINGENE / 9
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEN VAIKUTUSTEN HILLITSEMINEN / 9 hiilidioksidia imevät nielut, kuten valtameret, ovat menettäneet tehoaan viimeisten 50 vuoden aikana.
2 de siste 50 årene, noe som betyr at vår innsats for å redusere menneskeskapte utslipp må bli enda mer effektiv hvis vi skal holde nivåene av CO i atmosfæren
Tämä tarkoittaa sitä, että toimia ihmisen toiminnan aiheuttamien päästöjen vähentämiseksi on tehostettava entisestään, jos aiomme vakiinnuttaa ilmakehän hiilidioksidipitoisuudet. ”Toimettomuudella ilmastonmuutoskysymyksessä on erittäin korkea taloudellinen ja moraalinen hinta.
Det er ikke lenger en sak som bare opptar en eller to statsråder i en regjering.
Se ei ole enää vain yhden tai kahden kansallisen hallituksen ministerin asia.
Det er en sak for regjeringssjefer og bør behandles som sådan,” sa hun.
Se on pääministeritason asia, ja sellaisena sitä pitäisi myös käsitellä”, hän jatkoi.
Prinsippet om et ”felles, men differensiert ansvar”, som første gang ble uttalt på Verdenstoppmøtet i Rio, har siden stadig dukket opp i klimaendringssammenheng.
Muoti-ilmaisu ”yhteinen mutta eriytetty vastuu” lanseerattiin YK:n ympäristökonferenssissa Rio de Janeirossa ja sitä on käytetty siitä lähtien toistuvasti ilmastonmuutoksen yhteydessä.
Enkelt sagt innebærer det at industrilandene har et større ansvar for klimagassutslippene til atmosfæren.
Selkokielellä ilmaisu kuvastaa sitä, että kehittyneillä kansakunnilla on suurempi vastuu ilmakehämme kasvihuonekaasuista.
Disse landene har vært mer industrialisert, har skapt større utslipp og bør derfor ha en juridisk forpliktelse til å gjennomføre utslippskutt før utviklingslandene.
Nämä maat ovat teollistuneet aiemmin ja aiheuttaneet siten enemmän päästöjä, ja niille olisi asetettava oikeudellisesti sitovat päästöjen vähennystavoitteet ennen kehitysmaita.
Det har vist seg veldig vanskelig å finne måter å gjennomføre prinsippet i praksis på som kan godtas av både industrilandene og utviklingslandene.
On osoittautunut hyvin vaikeaksi ryhtyä sanoista tekoihin tavalla, jonka sekä teollisuus- että kehitysmaat voivat hyväksyä.
Noe av det viktigste COP 15 skal gjøre i desember 2009, vil være å omsette ordene i en global utslippsreduserende innsats.
Joulukuussa pidettävän COP 15 -konferenssin yhtenä tärkeänä tehtävänä on viimeinkin muuttaa vaikuttavat puheet maailmanlaajuisiksi päästöjen vähentämistoimiksi.
Det vil si nye mål for utslippsreduksjon og ikke minst få med USA og store utviklingsland som India og Kina.
Tämä tarkoittaa uusia päästövähennystavoitteita ja ennen kaikkea sitä, että Amerikka sekä Intian ja Kiinan kaltaiset suuret kehitysmaat saadaan mukaan päästötalkoisiin.
EUs innsats med hensyn til framtidig utslippsreduksjon er allerede kjent: 20 % kutt i utslippene innen 2020, som vil bli økt til 30 % hvis andre industriland melder seg på i København.
Me tiedämme jo EU:n kannan tuleviin päästövähennyksiin: päästöjä on tarkoitus leikata vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia ja jopa 30 prosenttia, jos muut kehittyneet maat allekirjoittavat pöytäkirjan Kööpenhaminassa.
Dette vil gjelde alle EUs 27 medlemsstater.
Tämä koskee kaikkia 27:ää EU:n jäsenvaltiota.
For å oppfylle EUs mål for 2020 må det foretas kutt nesten tilsvarende den utslippsmengden transportsektoren i Europa genererer.
EU:n tavoite vuodelle 2020 vastaa lähes kaikkien liikenteen aiheuttamien päästöjen leikkaamista Euroopassa.
Se for deg at alle utslipp fra alle lastebiler, busser, biler, tog, skip og fly blir borte.
Kuvittele, että jokainen kuorma-auto, linja-auto, henkilöauto, juna, laiva ja lentokone häviäisi ikään kuin savuna ilmaan.
10 / EEA MILJØSIGNALER 2009 / TILPASNING TIL KLIMAENDRINGENE: VANN OG TØRKE
10 / YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMINEN: VESI JA KUIVUUS
Vann og tilpasning til klimaendringene
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja vesi
“Vannet blir stengt en eller to ganger i måneden, noen ganger oftere,” sier Barış Tekin fra sin leilighet i det historiske distriktet Beşiktaş i Istanbul, hvor han bor med sin kone og datter.
”Meiltä katkaistaan vesi kerran tai pari kuussa, joskus useamminkin”, kertoo Barış Tekin, joka asuu vaimonsa ja tyttärensä kanssa Istanbulin historiallisella alueella, Beşiktaşissa.
“Vi har omtrent 50 liter flaskevann i leiligheten til klesvask og rengjøring, bare for sikkerhets skyld.
”Meillä on asunnossa noin 50 litraa pullotettua vettä peseytymistä ja siivoamista varten, kaiken varalta.
Hvis vannet blir borte i lang tid, drar vi til min far eller min kones foreldre,” sier Barış, som er professor i økonomi ved Marmara-universitetet.
Jos vesi on poikki todella pitkään, menemme isäni tai vaimoni vanhempien luo”, taloustieteen professorina Marmaran yliopistossa työskentelevä Barış jatkaa.
EEA MILJØSIGNALER 2009 / TILPASNING TIL KLIMAENDRINGENE: VANN OG TØRKE / 11
YMPÄRISTÖSIGNAALIT 2009 / ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMINEN: VESI JA KUIVUUS / 11
Tørke i Vest-Tyrkia de siste to årene har ført til at vannet jevnlig stenges i inntil 36 timer om gangen.
Länsi-Turkkia viimeiset kaksi vuotta koetellut kuivuus tarkoittaa, että kaupunki katkaisee veden säännöllisesti jopa 36 tunniksi kerrallaan.
Vannmangel er ikke noe nytt — Barış husker det fra barndommen.
Vesipula ei ole uutta – Barış muistaa sen jo lapsuudestaan.
Selv om utbedringer av infrastrukturen betyr at mindre vann går til spille, er denne tørkeperioden spesielt alvorlig, og vannrasjonering om sommeren er noe byens 12 millioner innbyggere må leve med.
Vaikka infrastruktuurin parantaminen onkin vähentänyt vedenhukkaa, kuivuus on nyt erityisen paha, ja veden säännöstely kesäkuukausina on tosiasia kaupungin 12 miljoonalle asukkaalle.
Konsekvensene av klimaendringene
Ilmastonmuutoksen vaikutukset
Våren 2008 var vannstanden i reservoarene som forsyner Barcelona så lave at det ble lagt planer om å få skipet inn vann.
Syyskuuhun 2008 mennessä Kreikasta oli saapunut 29 laivalastia.
Heldigvis kom regnet i mai, reservoarene ble fylt tilstrekkelig og planene ble lagt på hyllen.
Vesipula Kreikassa hidasti laivakuljetuksia.
kypriotiske myndighetene ble da tvunget til å iverksette nødtiltak, blant annet å redusere vannforsyningen med 30 %.
Kyproksen hallituksen on ollut pakko turvautua hätätoimiin, joihin kuuluu vedentoimitusten leikkaaminen 30 prosentilla.
Ifølge tyrkiske myndigheter sank vannstanden i de statlige vannverkene gjennom hele sist sommer.
Turkissa vedenpinta laski jatkuvasti viime kesänä, kertoo valtion vesirakennustöistä vastaava viranomainen.
Grunnvannsspeilet, dvs. underjordiske reservoarer, hadde sunket med 15 meter siden 2005 på grunn av overpumping.
Akviferien – maanalaisten pohjavesivarastojen – pinta on laskenut 15 metriä vuodesta 2005 liiallisen pumppauksen vuoksi.
Dette har ført til at sjøvann har begynt å sive inn og forurense de gjenværende forsyningene.
Merivesi on itse asiassa alkanut sekoittua niihin saastuttaen jäljellä olevat vesivarat.
Krisehåndtering er ikke det samme som tilpasning
Kriisinhallinta ei ole sopeutumista
Dagens tørke og vannkrise må løses på kort sikt for å sikre at folk har vann.
Kuivuutta ja vesikriisiä on käsiteltävä välittömästi, jotta turvataan ihmisten vedensaanti.
Det må imidlertid også utarbeides en langsiktig tilpasningspolitikk.
On kuitenkin kehitettävä myös pitkän vaikuttavat myös vedenlaatuun.
Lokale og nasjonale myndigheter, som er desperate etter å øke vannforsyningene, investerer i prosjekter som vannlagringsreservoarer, vannoverføring og avsaltingsanlegg som skal gjøre sjøvann egnet som drikkevann.
Onneksi toukokuussa satoi paljon, joten vesivarastot täyttyivät riittävästi ja suunnitelmat hyllytettiin. Keskustelut Ebro-joen ja jopa Ranskan Rhône-joen veden ohjaamisesta alueelle kuitenkin jatkuvat (1).
De siste tre årene har bare henholdsvis 24, 39 og 19 millioner m3 vært tilgjengelig. I fjor sommer ble det skipet inn vann fra Hellas for å bøte på vannmangelen.
Viimeisten kolmen vuoden aikana puhdasta vettä on ollut saatavilla vain 24, 39 ja 19 miljoonaa kuutiota vuodessa.
Klimagassene fører til at klimaet vårt endres.
Kasvihuonekaasut muuttavat ilmastoa.
Det forventes at været i Sør-Europa vil bli varmere og tørrere, mens det i Nord- og Nordvest-Europa sannsynligvis vil bli mildere og våtere.
Etelä-Euroopan ilmaston odotetaan muuttuvan lämpimämmäksi ja kuivemmaksi, kun taas Pohjois- ja Luoteis-Euroopassa on todennäköisesti lauhempaa ja sataa enemmän.
De globale temperaturene vil fortsette å stige.
Yleisesti ottaen maapallon lämpötila nousee edelleen.
Ekstrem varme og tørke, regn og flom rammer mange deler av Europa.
Monilla Euroopan alueilla kärsitään joko äärimmäisestä kuumuudesta ja kuivuudesta tai rankkasateista ja tulvista.
Sist sommer viste den spanske dagsavisen El Pais bilder av uttørkede elvefar samtidig som britiske The Guardian brakte foruroligende overskrifter om flom.
Viime kesänä espanjalainen sanomalehti El Pais julkaisi kuvia kuivista joenuomista, kun taas brittiläinen Guardian kirjoitti suurin otsikoin tulvista.
Samtidig som de lokale myndighetene i Barcelona planla å importere vann med skip, vurderte britiske styresmakter landets flomsikring.
Samaan aikaan kun paikallishallinto Barcelonassa laati suunnitelmia veden tuomiseksi laivoilla, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus arvioi tulvapuolustustaan.
Årsakene er mange, men klimaendringene forventes å føre til hyppigere og alvorligere flommer.
Näihin ilmiöihin on monia syitä, mutta ilmastonmuutoksen myötä niiden odotetaan toistuvan entistä useammin ja muuttuvan yhä rajummiksi.
Selv om vi klarer å redusere utslippene, vil den opphopningen av klimagasser som allerede har funnet sted, resultere i en del klimaendringer – så det vil få konsekvenser.
Vaikka vähennämmekin päästöjä, kasvihuonekaasujen tähänastinen lisääntyminen johtaa jonkinasteiseen ilmastonmuutokseen, ja sillä on omat vaikutuksensa.
Det er derfor helt nødvendig å tilpasse seg, dvs. vurdere vår sårbarhet og treffe tiltak for å redusere risikoene.
Meidän on siten sopeuduttava – toisin sanoen arvioitava haavoittuvuuttamme ja toimittava riskien vähentämiseksi.
Denne analysen av tilpasninger til klimaendringene fokuserer på vannrelaterte spørsmål, hovedsakelig tørke.
Tässä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa analyysissa keskitytään vesikysymyksiin, lähinnä kuivuuteen.
Vannmangel og tørke
Veden vähyys ja kuivuus
Men selv om utslippene stoppet i dag, ville klimaendringene fortsette i lang tid framover på grunn av den historiske opphopningen av klimagasser i atmosfæren.
Vaikka päästöt loppuisivatkin jo tänään, ilmastonmuutos jatkuu vielä pitkään, mikä johtuu kasvihuonekaasujen kerääntymisestä ilmakehään ajan saatossa.
Konsekvensene er allerede ubestridelige, f.eks. i Arktis.
Vaikutukset näkyvät jo selvästi esimerkiksi pohjoisnavalla.
Vi må begynne å tilpasse oss.
Meidän on siis alettava sopeutua.
Tilpasning vil si at vi må vurdere og ta hensyn til menneskers og natursystemers sårbarhet.
Sopeutuminen tarkoittaa ihmisen rakentamien ja luonnon järjestelmien haavoittuvuuden arvioimista ja käsittelyä.
Medlemsstatene i EU er enige om at den globale temperaturøkningen må begrenses til 2 °C over førindustrielt nivå for å unngå kraftige endringer i klimaet.
Tämä on EU:n niin kutsuttujen hillintätoimien päätavoite.
Bekjempelse av og tilpasning til klimaendringene er svært nært sammenknyttet.
Ilmastonmuutoksen vaikutusten hillinnässä keskitytään kasvihuonekaasupäästöjen leikkaamiseen.
Jo bedre vi lykkes med å redusere utslippene, jo mindre vil behovet for tilpasning være.
Lämpötilan nousun rajoittaminen kahteen asteeseen edellyttää maailmanlaajuisten
For å begrense temperaturstigningen til 2 °C må utslippene av klimagasser reduseres med 50 % innen 2050.
Mitä enemmän hillinnällä onnistutaan leikkaamaan päästöjä, sitä vähemmän sopeutumista tarvitaan.
Etter hvert som temperaturen stiger, vil vannreservene i Sør-Europa minke.
Lämpötilan noustessa Etelä-Euroopan vesivarat vähenevät.
Samtidig vil landbruk og turisme kreve mer vann, særlig i de varmeste og tørreste områdene.
Samanaikaisesti maatalouden ja matkailun vedentarve lisääntyy jatkossa erityisesti kuumemmilla ja kuivemmilla alueilla.
En økning i vanntemperaturen og mindre vannføring i elvene i sør vil også ha innvirkning på vannkvaliteten.
Veden lämpötilan nousu ja jokien pienemmät virtaamat etelässä