pere/sami_parallel huggingface dataset:
Data fra 15 land viser at over 125 000 personer har benyttet seg av et sprøytebyttetiltak i 2007 (142).
Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, Kroatiassa ja Norjassa on neulan- ja ruiskunvaihto-ohjelmia.
Det finnes imidlertid ikke informasjon om slike tall fra fire av de største medlemsstatene i EU (Tyskland, Spania, Italia, Storbritannia).
Kyproksen ohjelmaa ei tosin ole juurikaan käytetty vuonna 2007.
En nasjonal undersøkelse gjennomført ved de 120 franske sentrene for skadereduksjon ”CAARUD”, viste at de var brukt av anslagsvis 40 000 personer i 2007 (Toufik et al., 2008).
Viidessätoista maassa useimpien injektiokäyttäjien arvioidaan saaneen ruiskuja tällaisen ohjelman puitteissa ainakin kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana.
Narkotikabrukere har imidlertid fortsatt liten tilgang til hepatitt C-behandling.
Huumeidenkäyttäjien pääsy C-hepatiittihoitoon on kuitenkin yhä vähäistä.
Grunnene kan være utilstrekkelig behandlingskapasitet eller mangel på informasjon om behandlingsalternativer, eller at narkotikabrukere blir lavt prioritert.
Syitä tähän saattavat olla riittämätön hoitokapasiteetti, tiedonpuute hoitovaihtoehdoista tai huumeidenkäyttäjien vähäinen huomioonottaminen.
Flere EU-land, deriblant Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederland og Storbritannia, har i de senere årene gjennomgått sine retningslinjer for å gjøre det lettere for injiserende, kroniske bærere av hepatitt C-virus å teste seg og få behandling.
Useat EU:n jäsenvaltiot, mukaan lukien Tanska, Saksa, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, ovat viime vuosina tarkistaneet politiikkaansa laajentaakseen kokeisiin ja hoitoon pääsyä sellaisten kroonisen C-hepatiittiviruksen kantajien kohdalla, jotka ovat aktiivisia injektiokäyttäjiä.
Hepatitt C-behandling hos narkotikaavhengige kan være utfordrende, men det lar seg lettere gjennomføre med god planlegging og organisering av den kliniske behandlingen og hvis pasienten samarbeider, etter informert samtykke. Pasienter som behandles av tverrfaglige team, som tar seg av både avhengigheten, leversykdommen og eventuelle psykiske tilleggslidelser, oppnår bedre behandlingsresultater (Grebely et al., 2007).
Neulojen- ja ruiskujenvaihtoohjelmien kautta toimitettujen ruiskujen määrä kasvoi vuosina 2005–2007 18 maassa niistä 26:sta, joista tietoja on saatavilla.
Lavterskeltilbud kan være en egnet metode for å levere primærhelsetjenester og skadereduksjonstiltak til populasjoner som er vanskelige å nå. En fersk evaluering av lavterskel helsesentre rettet mot sprøytebrukere i Finland, konkluderte med at denne kombinasjonen av tjenester hadde spilt en viktig rolle i forebyggingen av smittsomme sykdommer.
C-hepatiittihoito on joskus haastavaa huumausaineriippuvuuden yhteydessä, mutta hoito voi kehittyä tarkkaan suunnitellun ja organisoidun kliinisen hallinnan myötä sekä yhteistyössä potilaan kanssa, sen jälkeen kun potilas on suostunut hoitoon saatuaan riittävästi tietoa.
Den ble også betraktet som en kostnadseffektiv ny løsning som dessuten kunne drives innenfor rammen av landets restriktive narkotikapolitikk (Arponen et al., 2008).
Parempia hoitotuloksia saadaan monialaisten ryhmien avulla, jotka voivat hoitaa huumeriippuvuutta, maksasairauksia sekä samanaikaisesti esiintyviä psyykkisiä ongelmia (Grebely ym., 2007).
Retningslinjer for arbeid i lavterskelmiljøer som dekker tema som: testing for smitte, sprøytebytte, feltarbeid og opplæring av likemenn, rapporteres også i 11 EU-medlemsstater.
neuvonnasta ja testauksesta sekä kohdennetuista hepatiitin immunisaatio-ohjelmista ensisijaisina tavoitteinaan.
I 12 land gjaldt dette også HCV-testing, mens eksperter i 11 land anså at de fleste problembrukerne av narkotika hadde fått praktiske råd og opplæring i trygg bruk og injisering i løpet av det siste året.
Kaikkiaan vuonna 2007 jaettiin ruiskuja 33 prosenttia enemmän kuin vuonna 2003 niissä 14 maassa, joista luotettavia tietoja tai arvioita oli saatavissa.
Hepatitt B-vaksinering er integrert i vaksinasjonsprogrammet i 21 av 28 rapporterende land, og 17 land har for narkotikabrukere også egne vaksinasjonsprogrammer i lokalsamfunnet.
Jatkuvasta määrän kasvusta tänä aikana ilmoittivat Belgia, Bulgaria, Tšekki, Viro, Unkari, Itävalta, Slovakia ja Suomi.
Helseopplysningstiltak for narkotikabrukere, der likemenn fungerer som lærere, rapporteres også av 17 land.
Latviassa jaettujen ruiskujen määrä pysyi samana, ja Espanjassa, Liettuassa, Luxemburgissa, Portugalissa ja Puolassa se laski.
Sprøytebytteprogrammer finnes i alle EU-medlemsstatene, Kroatia og Norge. Programmet på Kypros har imidlertid knapt vært virksomt i 2007.
Viidestätoista maasta saatujen tietojen mukaan yli 125 000 henkilöä on käynyt neulojen- ja ruiskujenvaihtokeskuksissa vuonna 2007. (142) Asiakkaiden
Bruk av narkotika er en av de viktigste årsakene til helseproblemer og dødsfall blant yngre mennesker i
Tutkimusten mukaan hoidon jatkumisella on yhteys huumausaineiden injektiokäytön ja siihen liittyvän riskikäyttäytymisen vähentämiseen ja sitä kautta HIV-tartunnalta suojeluun.
(141) Se tabell HSR-5 (del i) og (del ii) i Statistiske opplysninger 2009.
(140) Asiantuntijat 26:sta EU:n jäsenvaltiosta, Turkista ja Norjasta arvioivat valikoitujen huumeidenkäyttäjille tarjottujen toimenpiteiden tarjontatason.(141) Katso taulukko HSR-5 (osa i) ja (osa ii) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Dette kan illustreres av en internasjonal studie støttet av EONN, som fant at i syv byområder i Europa kunne mellom 10 % og 23 % av dødsfallene i aldersgruppen 15–49 år tilskrives opioidbruk (Bargagli et al., 2005).
Injektiokäyttäjille tarkoitettujen matalan kynnyksen terveyspalvelukeskusten hiljattainen arviointi Suomessa johti päätelmään, että tällä palveluyhdistelmällä oli merkittävä vaikutus tartuntatautien ehkäisyssä. Sitä pidetään myös kustannustehokkaana innovaationa, joka voi toimia maan rajoittavan huumepolitiikan puitteissa (Arponen ym., 2008).
EONNs definisjon av narkotikainduserte dødsfall omfatter dødsfall som er direkte forårsaket (overdose) av inntak av ett eller flere rusmidler, hvorav minst ett er illegalt.
EMCDDA:n ”huumekuoleman” määritelmä kattaa kuolemantapaukset, jotka johtuvat suoraan yhden tai useamman huumeen kulutuksesta (yliannostukset), jos ainakin yksi käytetyistä aineista on laiton huumausaine.
Antallet dødsfall kan være påvirket av faktorer som prevalens av narkotikabruk og bruksmønstre (injisering, blandingsbruk), narkotikabrukernes alder og tilleggslidelser samt tilgjengeligheten av behandling og akuttmedisinske tjenester.
Kuolemantapausten kokonaismäärään voivat vaikuttaa erilaiset tekijät, kuten huumausaineiden levinneisyys ja käyttötavat (injektio-, sekakäyttö), huumeidenkäyttäjien ikä ja muut sairaudet sekä hoidon ja ensiapupalvelujen saatavuus.
Europeiske data er blitt mer pålitelige i de senere årene, noe som har gjort det mulig å bedre beskrive både totale og nasjonale trender, og de fleste landene har nå vedtatt en kasusdefinisjon i tråd med EONNs (144).
(144) Silti maiden väliset erot tapausten havainnoinnissa, kansallisiin kuolemansyyrekistereihin ilmoittamisessa ja EMCDDA:lle ilmoittamisessa ovat niin huomattavia, että vertailua on tehtävä varoen.
Likevel betyr forskjellene mellom landene når det gjelder kvalitet på valideringen av tilfeller, rapportering til nasjonale dødelighetsregistre og rapportering til EONN, at sammenligninger bare bør gjøres med forsiktighet.
Terveyden edistämiseen liittyvää koulutusta, joka perustuu vahvistettuun opetussuunnitelmaan tai koulutuskäsikirjoihin, tarjotaan neulojen- ja ruiskujenvaihtoohjelmien henkilöstölle 20 maassa ja apteekkihenkilöstölle yhdeksässä maassa.
Narkotikarelatert dødelighet omfatter dødsfall som er direkte forårsaket av den farmakologiske virkningen av ett eller flere stoffer (narkotikainduserte dødsfall), og dødsfall som er indirekte forårsaket av bruken av narkotika, ofte med andre samtidige faktorer (f.eks. ulykker).
Huumekuolemiin luetaan kuolemantapaukset, jotka aiheutuvat suoraan yhden tai useamman päihteen farmakologisesta vaikutuksesta (huumausaineen aiheuttamat kuolemantapaukset), ja huumausaineiden käytön välillisesti aiheuttamat kuolemantapaukset, joihin vaikuttaa usein muita rinnakkaisia tekijöitä (esimerkiksi tapaturmat).
Kjente dødsårsaker omfatter: akutt toksisitet, trafikkulykker, særlig i kombinasjon med alkohol (EONN, 2007c), vold, selvmord hos allerede sårbare personer eller kroniske tilstander som skyldes gjentatt bruk (f.eks. hjerte- og karsykdommer hos kokainbrukere).
Tunnettuja kuolinsyitä ovat muun muassa akuutti toksisuus, liikenneonnettomuudet erityisesti alkoholin yhteiskäytön yhteydessä (EMCDDA, 2007c), väkivalta, itsemurhat ennestään haavoittuvilla
Selv om de fleste narkotikarelaterte dødsfallene skjer blant problembrukere, er det en del som skjer i andre brukergrupper, også blant dem som bare bruker narkotika sporadisk (143).
(143) Katso Huumausainekuolleisuus: monitahoinen kysymys vuosiraportissa 2008.(144) Tarkemmat tiedot menetelmistä, katso vuoden 2009 tilastotiedote.
Figur 13: Dødelighet blant alle voksne (15–64 år) som skyldes narkotikainduserte dødsfall
Kaavio 13: Kaikkien aikuisten (15–64-vuotiaiden) huumekuolemista johtuva kuolleisuus
I perioden 1990–2006 ble det i EUs medlemsstater, Kroatia, Norge og Tyrkia årlig rapportert mellom 6 400 og 8 500 narkotikainduserte dødsfall, dvs. til sammen nærmere 135 000 dødsfall.
Portugalin osalta tiedot sisältävät kaikki tapaukset, joissa laittomia huumausaineita havaittiin kuolinsyytutkimuksissa, joten ne antavat todennäköisesti liian suuren arvion EMCDDA:n määritelmään verrattuna.
I 2006 sto Storbritannia og Tyskland for halvparten av alle rapporterte dødsfall.
Väestön kuolleisuusastelaskelmat perustuvat Eurostatin ilmoittamaan vuoden 2006 kansalliseen väestömäärään.
En dødelighet på over 20 pr. million innbyggere er funnet i 17 av 30 land i Europa, og tall på over 40 pr. million i seks land (figur 13).
Väestötietoja on vertailtava varoen, koska määritelmissä ja raportoinnin laadussa on eroja.
Narkotikaoverdoser sto for 4 % av alle dødsfall i Europa i aldersgruppen 15–39 år (145).
Lisätietoja luottamusväleistä ja tilastotiedoista, katso kaavio DRD-7 (osa i) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.Reitoxin kansalliset raportit 2008, tiedot on saatu kansallisista kuolleisuusrekistereistä tai erikoisrekistereistä (oikeuslääketieteellisistä tai poliisin rekistereistä) ja Eurostatista.
Forskning viser at substitusjonsbehandling med opioider reduserer risikoen for dødelig overdose. Et antall dødsfall der medikamenter som brukes i substitusjonsbehandling (metadon eller buprenorfin) påvises, blir likevel rapportert hvert år, for det meste på grunn av misbruk, men i et lite antall tilfeller også på grunn av problemer som oppstår under behandling.
Tietoja toimittaneissa 22 maassa opioidien osuus vaihteli 35 prosentista lähes sataan prosenttiin kaikista kuolemantapauksista, ja 11 maata yliannostuskuolemista Euroopassa tapahtuu alle 25-vuotiaille, joskin Bulgariassa, Itävallassa ja muutamissa vähän huumekuolemia ilmoittavissa maissa (Malta, Kypros, Slovakia, Romania) yli kolmannes yliannostuskuolemista sijoittuu tähän ikäryhmään.
Opioider, da hovedsakelig heroin og metabolitter av heroin, er til stede i de fleste narkotikainduserte dødsfall som meldes i Europa.
Tämä voi olla osoitus heroiinin käyttäjien tai injektiokäyttäjien nuoruudesta näissä maissa.
I de 22 landene som har lagt fram data om dette, ble opioider funnet ifra 35 % til nærmere 100 % av alle tilfeller, og 11 av landene rapporterte om en andel på over 85 % (146).
(147) ilmoitti osuuden olevan yli 85 prosenttia.
Andre rusmidler nevnes også i toksikologiske rapporter i tillegg til heroin.
(146) Toksikologisissa raporteissa mainitaan heroiinin lisäksi muitakin aineita.
De stoffene som nevnes hyppigst er: alkohol, benzodiazepiner, andre opioider og, i en del land, kokain.
Useimmiten mainitaan alkoholi, bentsodiatsepiinit tai muut opioidit ja joissakin maissa kokaiini.
Dette tyder på at en vesentlig andel av alle narkotikainduserte dødsfall kan være forbundet med blandingsbruk.
Tämän perusteella huomattava osa kaikista huumekuolemista voi johtua sekakäytöstä.
I Europa står menn for de fleste dødsfallene pga. overdose av heroin (82 %).
Suurin osa heroiinin yliannostukseen kuolleista huumeiden käyttäjistä Euroopassa on miehiä (82 prosenttia).
I de fleste landene er ofrene i gjennomsnitt midt i trettiårene, og i mange tilfeller er gjennomsnittsalderen stigende, noe som kan indikere en mulig stabilisering eller nedgang i antallet unge som bruker heroin.
Useimmissa maissa yliannostukseen kuolevien keski-ikä on noin 35 vuotta ja usein myös kasvussa, mikä viittaa siihen, että nuorten heroiininkäyttäjien määrä on kaiketi vakiintunut tai vähentynyt.
I Finland ble opioider som oksykodon, tramadol eller
Kaiken kaikkiaan 14 prosenttia
Faktorer som er forbundet med heroinoverdoser er: injisering og samtidig bruk av andre stoffer, særlig alkohol, benzodiazepiner og enkelte antidepressiva så vel som tilleggslidelser, tidligere overdoser samt å være alene (Skottlands regjering, 2008).
Heroiinin yliannostukseen liittyviä tekijöitä ovat injektiokäyttö ja samanaikainen muiden päihteiden, erityisesti alkoholin, bentsodiatsepiinien ja tiettyjen depressiolääkkeiden käyttö sekä muut sairaudet, aiemmat yliannostukset ja yksin eläminen (Skotlannin hallitus, 2008).
Tiden umiddelbart etter løslatelse fra fengsel eller utskriving fra
Vankilasta vapautumisen tai huumausainehoidon loppumisen jälkeinen aika on havaittu erityisen suuren yliannostusriskin ajaksi.
) Se figur DRD-7 (del i) og tabell DRD-5 (del ii) og DRD-107 (del i) i Statistiske opplysninger 2009.) Ettersom de fleste tilfellene som rapporteres til EONN er opioidoverdoser (hovedsakelig heroin), brukes generelle karakteristika for meldte narkotikainduserte dødsfall for å beskrive opioidtilfellene.
) Suurin osa EMCDDA:lle ilmoitetuista tapauksista on opioidien (lähinnä heroiinin) yliannostuksia, joten opioideihin liittyvien tapausten kuvailussa käytetään ilmoitettujen huumekuolemien yleisiä ominaispiirteitä.
Se figur DRD-1 i Statistiske opplysninger 2009.)
Katso kaavio DRD-1 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.)
Se DRD-2og DRD-3 og tabell DRD-1 (del i) i Statistiske opplysninger 2009.
Katso kaaviot DRD-2 ja DRD-3 sekä taulukko DRD-1 (osa i) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa fentanyl rapportert i 21 dødsfall, men rollen disse legemidlene spilte, var ikke spesifisert.
Luku 7: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat mainittiin 21 kuolemantapauksen yhteydessä, joskaan näiden huumeiden osuutta ei tarkennettu.
tilgjengelig data for 2007 tilsier at tallene vil være minst like store som året før, da 14 av 18 land rapporterte en økning.
EMCDDA:lla on meneillään kriittinen arviointi asiaan liittyvistä riskitekijöistä ja mahdollisista toimenpiteistä tällä alalla.
Når det er en mulig nedgang i den risikoutsatte populasjonen, vekker stabile eller stigende antall narkotikainduserte dødsfall stor bekymring.
Nämä johtuvat useimmiten väärinkäytöstä tai harvoissa tapauksissa hoidonaikaisista ongelmista.
Kokaininduserte dødsfall er vanskeligere både å definere og å identifisere enn opioidrelaterte dødsfall.
Kokaiinikuolemat ovat hankalampia määrittää ja tunnistaa kuin opioidikuolemat.
Dødsfall som direkte skyldes overdose, synes sjelden å forekomme, og de er vanligvis forbundet med svært store doser kokain.
Yliannostuksesta suoraan johtuvat kuolemantapaukset vaikuttavat olevan harvinaisia, ja ne johtuvat yleensä hyvin suurista kokaiiniannoksista.
Ellers synes de fleste kokaindødsfall å skyldes kronisk toksisitet, som fører til komplikasjoner i hjerte-/karsystem og nervesystem.
Muutoin useimmat kokaiinikuolemat näyttävät johtuvan kroonisesta myrkyllisyydestä, joka aiheuttaa sydän- ja verisuoniongelmia ja hermostollisia häiriöitä.
Kokainets rolle i disse dødsfallene blir ikke alltid identifisert, og da blir disse dødsfallene ikke registrert som relatert til kokain.
Tämän huumausaineen osuutta näissä kuolemissa ei välttämättä aina huomata eikä niitä aina ilmoiteta kokaiinikuolemina.
En tolkning av disse dataene kompliseres ytterligere av det faktum at andre rusmidler ofte er til stede, slik at det blir vanskelig å fastslå årsakssammenhengen.
Tietojen tulkintaa hankaloittavat lisäksi useissa tapauksissa havaitut muut päihteet, jotka tekevät syysuhteiden määrittämisestä hankalaa.
I 2007 ble det i 12 medlemsstater rapportert ca. 500 dødsfall relatert til kokain (mot 450 i 14 land i 2006).
Vuonna 2007 12 jäsenvaltiosta raportoitiin noin 500 kokaiinikuolemaa (vuonna 2006 450 kuolemaa 14 maassa).
Likevel foregår det sannsynligvis en underrapportering av kokaininduserte dødsfall i Den europeiske union.
Silti on todennäköistä, että kokaiinikuolemien määrä raportoidaan Euroopan unionissa liian pieneksi.
Det kan være flere mulige forklaringer på dette fenomenet, og alle disse må undersøkes nøyere.
Buprenorfiinimyrkytyksen aiheuttamat kuolemat ovat harvinaisia huolimatta aineen kasvavasta käytöstä korvaushoidossa Euroopassa (katso luku 6).
Det kan være at en aldrende og mer kronisk populasjon blir mer sårbar, at nivåene av blandingsbruk eller høyrisikoatferd har økt, at eksisterende tjenester ikke har klart å innrette tiltakene slik at de når fram til de mest sårbare, eller til og med at det har vært en økning i antallet opioidbrukere som får tilbakefall etter soning eller behandling, da risikoen notorisk er spesielt høy (150).
Suomessa buprenorfiini on kuitenkin nykyisin mukana useimmissa huumekuolemissa, yleensä rauhoittavien lääkkeiden tai alkoholin kanssa tai injektoituna.
Total dødelighet forbundet med narkotikabruk
Fentanyyli ja muut synteettiset opioidit
Dødsfall hvor ecstasy er til stede, rapporteres sjelden, og i mange av disse tilfellene har dette stoffet ikke blitt identifisert som direkte dødsårsak.
Kuolemantapauksia, joissa ekstaasi on osallisena, raportoidaan harvoin ja monissa tapauksissa kyseistä huumausainetta ei ole määritelty kuoleman välittömäksi syyksi.
Selv om amfetaminrelaterte dødsfall også sjelden blir rapportert i Europa, ble en stor del av dødelige overdoser — legemidler unntatt — i Tsjekkia i 2007 tilskrevet pervitin (metamfetamin) (11 av 40), samtidig som 14 dødsfall skyldtes opioider.
Vaikka amfetamiinikuolemistakin raportoidaan Euroopassa harvoin, Tšekissä huomattavan osan kuolemaan johtaneista yliannostuksista – lääkkeitä lukuun ottamatta – (11 tapausta 40:stä) on ilmoitettu johtuvan pervitiinistä (metamfetamiinistä). Opioidikuolemia on ilmoitettu 14.
I Finland ble amfetaminer påvist i 40 % av de 229 rapporterte dødsfallene i 2007, men dette betyr ikke nødvendigvis at amfetamin var den direkte årsaken til dødsfallet (148).
Tämä ei välttämättä tarkoita, että kyseinen huume oli kuoleman välitön syy. (148
Total dødelighet kan beregnes på forskjellige måter: En metode består i å sammenholde informasjon fra kohortstudier av dødelighet med prevalensestimater av narkotikabruk (151).
Virossa fentanyylimyrkytysten epidemia aiheutti 117 injektiokäyttäjän kuoleman vuosina 2005–2006 (EMCDDA, 2008b).
En annen tilnærmingsmåte er å bruke eksisterende generelle dødelighetsstatistikker og gjøre et anslag over andelen som er relatert til narkotikabruk.
Virosta ei ole saatavissa vuoden 2007 tietoja fentanyylin aiheuttamista kuolemantapauksista, joskin viimeaikaiset tutkimukset vahvistavat huumausaineen käytön lisääntyneen injektiokäyttäjillä.
Antallet narkotikainduserte dødsfall gikk kraftig opp i Europa i løpet av 1980-årene og begynnelsen av 1990-årene, parallelt med økningen i bruken av heroin og injeksjonsbruk, og har siden holdt seg på høye nivåer.
Huumekuolemat lisääntyivät Euroopassa jyrkästi 1980-luvulla ja 1990luvun alussa heroiinin käytön ja injektiokäytön lisääntyessä samaan aikaan.
Tyskland, Spania, Frankrike, Italia) hadde en topp i antall dødsfall i første halvdel av 1990-tallet, mens andre land (f.eks.
Pitkiä aikasarjoja toimittavien maiden tiedot antavat viitteitä eriytyvistä suuntauksista: joissain maissa (esimerkiksi Saksa, Espanja, Ranska, Italia) kuolemantapausten huippu saavutettiin 1990luvun alkupuolella tai puolivälissä.
Hellas, Portugal, Finland) fikk en topp først rundt 2000, og i atter andre (f.eks.
Muissa maissa (esimerkiksi Kreikka, Portugali, Suomi) kuolemantapausten huippu ajoittui vuoden 2000 paikkeille.
Danmark, Nederland, Østerrike, Storbritannia) har trenden vært økende uten noen klar topp (149).
Muutamissa muissa maissa (esimerkiksi Tanska, Alankomaat, Itävalta, Yhdistynyt kuningaskunta) on havaittu nouseva suuntaus ilman selkeää huippua. (149)
(148) For data om dødsfall relatert til andre narkotiske stoffer enn heroin, se tabell DRD-108 i Statistiske opplysninger 2009.(149) Se figur DRD-8 og DRD-11 i Statistiske opplysninger 2009.
(148) Jos haluat tietoja muiden huumeiden kuin heroiinin aiheuttamista huumekuolemista, katso taulukko DRD-108 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.(149) Katso kaaviot DRD-8 ja DRD-11 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Av historiske grunner viser EU-trenden til EU-15 og Norge.
Historiallisista syistä EU:n suuntaus liittyy 15 jäsenvaltion Euroopan unioniin ja
Kapittel 7: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa
Beregning av total dødelighet relatert til narkotikabruk: utvikling i den senere tid total og årsaksspesifikk dødelighet for kohorten og utarbeide et estimat over gruppens overdødelighet i forhold til befolkningen generelt.
Vuosina 2000–2003 useimmat EU:n jäsenvaltiot ilmoittivat määrän vähentyneen, minkä jälkeen kuolemantapaukset lisääntyivät vuosina 2003–2006. Vuodelta 2007 saatavissa olevat alustavat tiedot antavat viitteitä vähintään edellisvuoden kaltaisesta tasosta, ja lisäyksestä on ilmoittanut 14 maata 18:sta.
Storskala, longitudinelle kohortstudier kan brukes for å prøve ut hypoteser om f.eks. årsakene til endringer i antallet narkotikainduserte dødsfall og for å overvåke total risiko og oppdage endringer i dødsårsaksmønster.
Tällaisessa tutkimuksessa voidaan määritellä yleiset ja syykohtaiset kuolleisuusluvut kohortille ja arvioida, missä määrin ryhmän kuolleisuus ylittää koko väestön kuolleisuuden.
Ferske kohortstudier av dødelighet i Den europeiske union indikerer at narkotikainduserte dødsfall (overdoser) typisk representerer mellom en femdel og halvparten av det totale antall dødsfall blant problembrukere av narkotika.
Syitä ilmoitettujen huumekuolemien jatkumiseen samalla tasolla on vaikea selittää, varsinkin kun on saatu merkkejä injektiokäytön vähenemisestä sekä hoitoon ja haittojen vähentämispalveluihin hakeutuvien opioidinkäyttäjien määrän lisääntymisestä.
Dette tyder på at den totale dødeligheten i denne populasjonen kan være rundt to til fem ganger høyere enn antallet registrerte, narkotikainduserte dødsfall.
Kun otetaan huomioon tämä riskialttiiden ryhmien pienentyminen, huumekuolemien yleistyminen tai säilyminen entisellä tasolla aiheuttaa erittäin paljon huolta.
Denne multiplikatoren varierer mellom landene avhengig av forskjellige faktorer, herunder risikoatferd, overdosedødsfall og prevalensen av andre mulige dødsårsaker.
Ilmiölle voi olla useita mahdollisia selityksiä, mutta kaikki ne kaipaavat lisätutkimuksia.
Avhengig av rekrutteringsmiljø (f.eks. studier gjennomført i behandlingssentre) og inklusjonskriterier (f.eks. sprøytebrukere, heroinbrukere) viser de fleste kohortstudier en årlig dødelighet hos problembrukere av narkotika på 1–2 %.
Tutkimusten valintaympäristöstä (esimerkiksi huumehoitokeskuksissa suoritetut tutkimukset) ja hyväksymiskriteereistä (esimerkiksi injektiokäyttäjät, heroiinin käyttäjät) riippuen useimmista kohorttitutkimuksista havaitaan, että ongelmakäyttäjien kuolleisuus on 1–2 prosenttia vuodessa.
Selv om det relative omfanget av dødsårsakene varierer fra ett land til et annet og over tid, er den vanligste dødsårsaken oftest narkotikaoverdose, med inntil 50–60 % av alle dødsfall hos sprøytebrukere i land med lav HIV/AIDS-prevalens.
Vaikka kuolinsyiden suhteellinen merkitys vaihtelee eri maissa ja ajallisesti, pääasiallinen syy on yleensä huumeen yliannostus, jonka osuus injektiokäyttäjien kuolemantapauksista on 50–60 prosenttia maissa, joissa HIV:n/aidsin levinneisyys on vähäistä.
Dessverre har en del land generelle dødelighetsregistre som ikke er detaljerte nok, og følgelig vil en stor andel av dødsfallene som er registrert med ”ukjent” dødsårsak eller en utilstrekkelig beskrevet årsak (f.eks. hjertestans), kunne være overdoser.
Valitettavasti osassa maista yliannostukset havaitaan yleisistä kuolleisuusrekistereistä huonosti, minkä vuoksi merkittävä osa ”tuntemattomasta” tai riittämättömästi selvitetystä syystä (esimerkiksi sydänpysähdyksestä) johtuviksi luokitelluista kuolemantapauksista voi olla yliannostuksia.
For å øke validiteten av beskrivelsen av dødsårsak kan også andre kilder (dvs. politiregistre eller rettsmedisinske registre) konsulteres.
Kuolemansyiden kuvauksen validiteetin parantamiseksi voidaan käyttää muitakin tietolähteitä (esimerkiksi poliisin tai rikostutkimuksen erityisiä kuolemansyyrekistereitä).
EONN ønsker å få fram mer forskning når det gjelder beregning av total dødelighet blant problembrukere av narkotika.
Huumekuolemien ohella huumeiden käytöstä johtuvaan yleiseen kuolleisuuteen lasketaan mukaan huumeiden käytön välillisesti aiheuttamat kuolemantapaukset.
I 2008 ble litteraturen, datakilder og mulige metoder på dette feltet gjennomgått i et prosjekt i samarbeid med forskere fra Tsjekkia (1).
Ne keskittyvät ongelmakäyttäjiin, vaikka osa niistä voi kohdata satunnaisiakin käyttäjiä (esimerkiksi liikenneonnettomuudet, osa itsemurhista).
Begge metoder har vært testet med vellykket resultat i Tsjekkia, og EONN planlegger å få en gruppe interesserte land til å bruke dette arbeidet i nærmeste framtid.
Vaikka välillisesti huumausaineista johtuvien kuolemantapausten määrää on vaikea selvittää, määrän kansanterveydellinen vaikutus voi olla huomattava.
EONN har utviklet en protokoll for å oppmuntre medlemsstatene til å iverksette kohortstudier av dødelighet med sikte på å få fram sammenlignbar informasjon om dødsrisiko hos problembrukere av narkotika som forebyggings- og omsorgspolitikken kan baseres på.
EMCDDA on kehittänyt protokollan, jonka on tarkoitus kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään kuolleisuutta selvittäviin kohorttitutkimuksiin, tuottaa vertailukelpoista tietoa huumeiden ongelmakäyttäjien kuolevuusriskeistä ja antaa tietoa ennaltaehkäisyn ja hoidon toimintalinjoja varten.
De nyeste europeiske studiene her er gjennomført i Tyskland, Spania, Italia, Nederland, Storbritannia og Norge.
Uusimmat eurooppalaiset tutkimukset on tehty Saksassa, Espanjassa, Italiassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa.
En tredel av EU-medlemsstatene har ennå ikke gjennomført noen kohortstudier av dødelighet, men flere rapporterer at studier er igangsatt eller planlagt under 2009 (f.eks. Tsjekkia, Frankrike, Latvia, Polen).
Kolmannes EU:n jäsenvaltioista ei ole vielä suorittanut kuolleisuuden kohorttitutkimusta, joskin monissa maissa tutkimusten ilmoitetaan olevan jo meneillään tai valmisteilla vuodeksi 2009 (esimerkiksi Tšekki, Ranska, Latvia, Puola).
Andre sykdommer som også forårsaker en del dødsfall blant narkotikabrukere, er kroniske sykdommer som leversykdommer (på grunn av hepatitt C-smitte og tung alkoholbruk), kreft og hjerte- og karsykdommer.
Huumeisiin välillisesti liittyvät kuolemantapaukset hyödynnetään yleisiä kuolleisuustilastoja ja arvioidaan huumausaineiden käytöstä johtuvaa osuutta.
En litteraturgjennomgang (Darke og Ross, 2002) fant at selvmordsraten blant heroinbrukere var 14 ganger høyere enn i befolkningen generelt.
Esimerkiksi HIV-/aids-kuolleisuuden yhteydessä voidaan yhdistellä tietoja muista erikoislähteistä, joita ovat esimerkiksi Eurostat ja EuroHIV.
Ferske kohortstudier i Europa har funnet at selvmord sto for 6 % til 11 % av alle dødsfall blant problembrukere av narkotika.
Arviolta 2 100 ihmistä kuoli vuonna 2006 huumausaineiden käytön aiheuttamaan HIV:hen/aidsiin
I 2006 døde i Den europeiske union anslagsvis over 2 100 mennesker av HIV/AIDS som kunne tilskrives narkotikabruk (152).
Euroopan unionissa. (152) Näistä kuolemantapauksista
89 % av dødsfallene var i Spania, Frankrike, Italia og Portugal.
89 prosenttia tapahtui Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa.
De økningene som er observert i de senere år i Estland, er i samsvar med de høye estimatene over HIV-prevalens blant sprøytebrukere i dette landet (fem til seks av ti) og den høye andelen av dem som ikke er klar over at de er smittet.
(151) Katso Huumeiden ongelmakäytöstä johtuvan kokonaiskuolleisuuden arviointi: uudet kehityssuuntaukset, s. 91.
Nærmere opplysninger om kilder for smittemåte, antall og beregninger er gitt i tabell DRD-5 (del iii) i Statistiske opplysninger 2009.(153) Se figur DRD-7 (del ii) i Statistiske opplysninger 2009.
Jos tarvitset yksityiskohtaista tietoa lähteistä, tartuntaryhmistä, määristä ja laskelmista, katso taulukko DRD-5 (osa iii) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Reduksjon av narkotikarelaterte dødsfall ambulansepersonell og akuttmedisinsk personell i tillegg til innvandrere fra russisktalende land og romafolket.
Esimerkiksi vammat (tapaturmat, murhat ja muu väkivalta) ja itsemurha voivat aiheuttaa vähintään 25 prosenttia huumausaineiden ongelmakäyttäjien kuolleisuudesta.
Antallet land som har utarbeidet materiell for flere målgrupper, er imidlertid begrenset, og materiellet er ikke alltid tilgjengelig over hele landet.
Kirjallisuustutkimuksessa (Darke ja Ross, 2002) havaittiin, että heroiinin käyttäjien itsemurha-aste oli 14 kertaa suurempi kuin koko väestössä.
Alle landene rapporterer at de driver opplysning om overdoserisiko, og ni av dem har slike tiltak i de byene som har flest problembrukere av narkotika.
Äskettäisissä Euroopassa tehdyissä kohorttitutkimuksissa itsemurhan osuus oli 6–11 prosenttia ongelmakäyttäjien kuolemantapauksista.
I fire land finnes slike tiltak imidlertid bare i et fåtall av de byene dette gjelder, og i ytterligere tolv land bare i et par byer.
Näiden syiden kokonaisvaikutusta on yhtä kaikki vaikea arvioida tietojen vähäisen saatavuuden vuoksi.
Tolv land rapporterer at deres nasjonale narkotikastrategi inneholder en egen del som går på reduksjon av narkotikainduserte dødsfall.
Viimeaikaiset kuolleisuuden kohorttitutkimukset Euroopan unionissa osoittavat, että huumekuolema (yliannostus) on tyypillisesti syynä 25–50 prosentissa huumeidenkäyttäjien kuolemista.
Ett land, Storbritannia, har en egen handlingsplan for å redusere narkotikarelatert skade, som fastsetter konkrete tiltak for å forebygge narkotikarelaterte dødsfall.
Tämän perusteella kokonaiskuolleisuus tässä väestössä voi olla 2–5 kertaa suurempi kuin rekisteröityjen huumekuolemien lukumäärä.
Tretten land har ingen egen strategi og har heller ikke viet noen bestemt del av den nasjonale narkotikastrategien til reduksjon av narkotikainduserte dødsfall, og to land la ikke fram noen informasjon om dette i det hele tatt.
Tämä kerroin vaihtelee maittain eri tekijöiden perusteella, mukaan lukien riskikäyttäytyminen, kuolemaan johtaneiden yliannostusten määrä sekä muiden mahdollisten kuolemansyiden esiintyvyys.
Intervensjoner
Huumekuolemien vähentäminen
Opplæring i førstehjelp ved overdoser holdes enten enkeltvis eller i grupper.
Kaksitoista maata on ilmoittanut, että niiden kansalliseen huumausainestrategiaan kuuluu huumekuolemien vähentämiseen tähtäävä osa.
Narkotikabrukerne informeres om risiko, herunder: nedsatt toleranse etter perioder med avholdenhet, effektene av blandingsbruk (særlig samtidig bruk av alkohol), risikoen ved å bruke narkotika alene samt opplæring i førstehjelp.
Yhdessä maassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, on laadittu huumausaineiden aiheuttamien haittojen vähentämiseksi erityinen toimintasuunnitelma, jossa määritellään erityisiä toimia huumekuolemien ennalta ehkäisemiseksi.
Nasjonale eksperter har anslått at i syv land hadde de fleste problembrukere av narkotika fått noe opplæring i førstehjelp ved overdoser i løpet av siste 12 måneder, mens det samme var tilfellet for bare et fåtall i ti land, og i ytterligere seks land (Belgia, Latvia, Østerrike, Polen, Romania, Slovakia) var det bare et fåtall av problembrukerne som hadde fått slik opplæring.
Kolmessatoista maassa ei ole erityistä strategiaa eikä huumekuolemien vähentämiseen tähtäävää kansallisen huumausainestrategian osaa.
Opplæring i førstehjelp ved overdoser blir ikke gitt i Estland, Ungarn og Tyrkia.
Kahdesta maasta ei ole tietoja.
En prospektiv langtidsstudie gjennomført i Italia blant problembrukere av narkotika ved inntak til behandling, viste at dødsrisikoen i kohorten var ti ganger høyere enn for befolkningen generelt (Davoli et al., 2007). Å være i behandlingsapparatet reduserte risikoen til fire ganger høyere i forhold til befolkningen generelt, noe som bekrefter at narkotikabehandling reduserer narkotikarelatert dødelighet.
EMCDDA edistää tutkimusta, jossa arvioidaan huumeiden ongelmakäyttäjien kokonaiskuolleisuutta.
Dette funnet understreker behovet for et godt ettervern og nødvendigheten av å unngå veldig korte behandlingsepisoder, da risikoen kan utligne fordelene av behandlingen.
Molempia menetelmiä on testattu menestyksekkäästi Tšekissä, ja EMCDDA suunnittelee perustavansa kiinnostuneiden maiden muodostaman ryhmän, joka voisi hyödyntää tätä työtä lähitulevaisuudessa.
Narkotikabrukere som allerede har opplevd en ikkedødelig overdose, har stor risiko for å oppleve framtidige overdoser (Coffin et al., 2007).
Italiassa hoidon aloittavien huumausaineiden ongelmakäyttäjien keskuudessa suoritetussa prospektiivisessa pitkän aikavälin tutkimuksessa havaittiin, että kohortin kuolevuusriski oli koko väestöön verrattuna kymmenkertainen (Davoli ym., 2007).
Derfor bør denne gruppen vies særskilt oppmerksomhet.
Tämä osoitti, että huumausainehoito vähentää huumekuolleisuutta.
Individuelle vurderinger av overdoserisiko gjøres av kvalifisert personell og tar sikte på å identifisere brukere som trenger mer støtte.
Tutkimuksesta kävi niin ikään ilmi, että huumeiden käyttäjien suurin kuolleisuus havaittiin 30 päivän kuluessa hoidon keskeytymisestä.
Ifølge ekspertene ble det i ni land gjennomført en slik risikovurdering for de fleste problembrukerne minst én gang i løpet av foregående år, mens 16 land bare gjorde dette for et mindretall.
Tämä havainto osoittaa, että tarvetta hoidon jälkeiselle huolelliselle seurannalle on ja että hyvin lyhyitä hoitojaksoja on vältettävä, koska niiden riskit voivat ylittää niiden hyödyn.
Denne typen materiell finnes ikke i Tyrkia, og bare få problembrukere av narkotika har tilgang til det i Estland, Latvia, Ungarn og Slovakia.
tultua käyttöön vuonna 1996 HIV-/aids-kuolleisuus laski selvästi useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
Ingen informasjon er tilgjengelig fra Bulgaria.
Portugalissa lasku oli tosin muita maita huomattavasti vähäisempää.
Utdeling av nalokson til brukere er ikke noe standardtiltak innenfor overdoseforebygging i Europa, men nalokson deles gjerne ut for hjemmebruk av rusmiddeltjenestene i Italia, hvor dette også kan kjøpes reseptfritt på apotek.
Virossa viime vuosina havaittu lisäys on johdonmukainen, kun otetaan huomioon HIV:n suuri levinneisyys injektiokäyttäjien keskuudessa kyseisessä maassa (viidestä kuuteen henkilöä kymmenestä) ja tartunnastaan tietämättömien henkilöiden suuri osuus.
I Storbritannia ble lovgivningen med hensyn til nalokson endret i juni 2005, slik at legemidlet nå kan gis av hvem som helst når det er snakk om å redde liv.
Myös Latvia on ilmoittanut äskettäin määrän kasvusta.
Effektene av opplæring i førstehjelp ved overdoser sammen med utdeling av nalokson for hjemmebruk ble vurdert i en kohortstudie som involverte 239 opioidbrukere rekruttert fra behandlingsapparatet (Strang et al., 2008).
Nykyisin huumeidenkäyttäjien arvioitu HIV-/aids-kuolleisuus on pieni useimmissa maissa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta.
Resultatene viser en bedring i kunnskapene om symptomer på overdose og økt tillit til bruk av nalokson.
Italiassa, Ranskassa ja Latviassa HIV-/aids-kuolleisuus ja yliannostuskuolleisuus ovat samalla tasolla. (153)
Åtte land har slikt materiell tilgjengelig for polititjenestemenn, og syv land har eget materiell utarbeidet for fengselspersonell (155). Andre målgrupper inkluderer ansatte i rusmiddeltjenester,
Useimmat maat, joista on saatu tietoja, ovat ilmoittaneet tarjoavansa tiedotus- ja ennaltaehkäisymateriaalia.
) Se tabell HSR-8 i Statistiske opplysninger 2009.
(153) Katso kaavio DRD-7 (osa ii) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.(154) Katso taulukko HSR-8 vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Eksperter fra 26 EU-land, Tyrkia og Norge har vurdert graden av utbygging av utvalgte intervensjoner for å forebygge narkotikarelaterte dødsfall.)
Asiantuntijat 26:sta EU:n jäsenvaltiosta, Norjasta ja Turkista arvioivat valikoitujen huumekuolemien ehkäisytoimenpiteiden tarjonnan.
Kapittel 7: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
Bulgariasta, Saksasta ja Ranskasta ei ole saatavilla tietoja.
Reduksjon av overdosedødsfall etter soning et heldig utfall, mens én døde av de seks overdosetilfellene hvor det ikke ble brukt nalokson.
Naloksonin tarjoaminen käyttäjille ei kuulu tavanomaiseen yliannostusten ennaltaehkäisyyn Euroopassa, mutta kotipakkausten jakelu on yleistä Italian huumausainehoitokeskuksissa.
Et annet kontroversielt tiltak har vært utbyggingen av
Vankilan jälkeisten yliannostuskuolemien vähentäminen
I England er det beregnet at 15 % av de 1 506 dødsfallene pga. overdose i 2005 var blant mennesker som nylig var sluppet ut fra fengsel (Department of Health, 2007).
Englannissa on arvioitu, että 15 prosenttia maan 1 506:sta yliannostuksen aiheuttamasta kuolemasta vuonna 2005 tapahtui henkilöille, jotka olivat vastikään vapautuneet vankilasta (Department of Health, 2007).
Internasjonale studier bekrefter at tiden umiddelbart etter løslatelse innebærer forhøyet risiko for uforsettlig overdose (f.eks. Farrell og Marsden, 2008).
Kansainväliset tutkimukset vahvistavat tämän kohonneen kuolemanriskin, joka johtuu tahattomasta huumeiden yliannostuksesta välittömästi vankilasta vapautumisen jälkeen (esimerkiksi Farrell ja Marsden, 2008).
Disse studiene understreker også behovet for bedre ettervern for å hjelpe personer som har vært innsatt til å takle sine psykiske problemer og rusproblemer.
Nämä tutkimukset korostavat myös sitä, että vankilassa olleiden mielenterveys- ja huumeongelmiin on reagoitava paremmin.
Ifølge ekspertvurderinger fra 24 land har seks land ingen veiledning forut for løslatelse med hensyn til overdoserisiko og overdoseforebygging.
Kuudessa Euroopan maassa ei 24 maasta saatujen asiantuntija-arvioiden mukaan tarjota tällä hetkellä vankilasta vapautumista edeltävää neuvontaa yliannostusriskistä eikä sen ehkäisystä.
I ti land gis dette bare til et fåtall av problembrukerne i fengsl, og i ytterligere seks land til under halvparten av dem. Bare Italia og Luxembourg tilbyr overdoseveiledning til de fleste i målgruppen.
Kymmenen maata tarjoaa neuvontaa vain harvoille huumeiden ongelmakäyttäjille vankilassa, ja kuusi muuta maata tarjoaa sitä alle puolelle ongelmakäyttäjistä.
Ettersom den dagen løslatelsen faktisk skjer, kan være vanskelig å forutse, særlig for varetektsfanger, bør fengslene for å redusere risikoatferd, ideelt drive regelmessig opplysning om overdoserisiko.
Koska etenkin tutkintavankien vapautumispäivämäärää voi olla vaikea ennustaa, olisi ihanteellista, jos yliannostusriskiä koskevaa valistusta tarjottaisiin vankiloissa säännöllisesti riskikäyttäytymisen vähentämiseksi.
sprøyterom (156), som tar sikte på å redusere dødsrisikoen for klientene ved å tilby rask, hensiktsmessig hjelp fra medisinsk personell ved overdoser på stedet.
Erityisiä yliannostustilanteisiin reagointia koskevia kursseja järjestetään joko yksilöllisesti tai ryhmille.
Operasjonelle data fra slike tiltak i Europa, Canada og Australia viser at narkotikaoverdoser som finner sted i sprøyterom, avverges, og at det ikke har vært noen overdoser med dødelig utgang.
Huumeiden käyttäjille tiedotetaan yliannostusriskeistä, myös toleranssin heikkenemisestä käyttämättömyysjakson jälkeen, sekakäytön vaikutuksista ja riskeistä varsinkin alkoholin samanaikaisen käytön yhteydessä, huumeidenkäytön riskeistä yksin oltaessa ja ensiaputaidoista.
Milloy og kolleger har beregnet hvor mange dødsfall som potensielt er blitt avverget takket være sprøyterommet i Vancouver.
Kansalliset asiantuntijat arvioivat, että seitsemässä maassa valtaosa ongelmakäyttäjistä sai jonkinasteista yliannostusvalistusta viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana ja että kymmenessä maassa vain pieni osa ongelmakäyttäjistä sai sellaista.
De anslo at mellom to og 12 dødsfall kan ha blitt forhindret årlig (Milloy et al., 2008).
Kuudessa maassa (Belgia, Latvia, Itävalta, Puola, Romania, Slovakia) vain osa huumausaineiden ongelmakäyttäjistä sai tällaista opastusta.
Dette bekrefter tidligere funn vedrørende den sannsynlige nytteverdien av slike tiltak i forhold til overdosedødsfall i områder med god nok dekning.
Yliannostustilanteisiin reagoimiseen liittyvää valistusta ei ollut saatavissa Virossa, Unkarissa eikä Turkissa.
Substitusjonsbehandling med opioider, som har vist seg å ha en beskyttende effekt i fengselsmiljøer (Dolan et al., 2005), synes å bli mer tilgjengelig i fengslene i EU, og i 21 land er det tillatt å påbegynne substitusjonsbehandling i fengselet (se kapittel 2).
Opioidikorvaushoito on osoittanut suojaavaa vaikutusta vankilaolosuhteissa (Dolan ym., 2005), ja sen saatavuus näyttää parantuvan EU:n vankiloissa. Korvaushoidon aloittamiseen vankilassa on olemassa lakisääteinen mahdollisuus 21 maassa (katso luku 2).
Muligheten for å påbegynne denne typen behandling i fengselet reduserer risikoen for overdose og dødsfall etter løslatelse og reduserer også sannsynligheten for nye fengselsopphold (WHO, 2009).
Mahdollisuus tämäntyyppisen hoidon aloittamiseen vankilassa vähentää yliannostuksen ja kuoleman riskiä vankilasta vapautumisen yhteydessä sekä pienentää uudelleenvangitsemisten astetta (WHO, 2009).
Det er imidlertid viktig at helsetjenesten ved fengsler og behandlingsapparatet ute i samfunnet samarbeider slik at det blir kontinuitet i behandlingen.
On kuitenkin tärkeää, että vankilan terveyspalvelujen ja kuntien hoidontarjoajien välillä on asianmukaiset yhdyssiteet hoidon jatkuvuuden takaamiseksi.
) Se EONN (2004) for en gjennomgang av dette spørsmålet.
) Katso taulukko HSR-8 (osa ii) vuoden 2009 tilastotiedotteessa.
Kapittel 8Nye narkotiske stoffer og trender
Luku 8Huumausaineiden uudet suuntaukset
I løpet av 2008 ble 13 nye psykoaktive stoffer for første gang meldt offisielt i EU gjennom systemet for tidlig varsling.
Vuoden 2008 aikana varhaisen varoituksen järjestelmän kautta ilmoitettiin EU:ssa virallisesti 13 uudesta psykoaktiivisesta aineesta ensimmäistä kertaa.
I tillegg til 11 nye syntetiske stoffer var det to planter, men ingen legemidler.
Uusien synteettisten huumeiden ohella, joita uusista ilmoitetuista aineista oli 11, ryhmään kuului kaksi kasvia muttei yhtään lääkettä.
Den kjemiske sammensetningen av de to plantene som ble meldt — kratom og kava — er relativt godt kjent fra litteraturen.
Ilmoitettujen kahden kasvin – kratomin ja kavan – kemiallinen koostumus on suhteellisen hyvin tunnettu kirjallisuuden ansiosta.
De har tradisjonelt blitt brukt i andre deler av verden, og omfanget av dem i narkotikamiljøene i Europa synes å være begrenset.
Niitä on käytetty perinteisesti eri maanosissa, ja niiden osuus Euroopan huumausainemarkkinoilla vaikuttaa vähäiseltä.
Bruken av nye psykoaktive stoffer og nye bruksmønstre kan ha vidtrekkende konsekvenser, både for folkehelsen og for politikken som føres.
Uusien psykoaktiivisten aineiden käytöstä ja uusista huumausaineiden käyttötavoista voi aiheutua merkittäviä vaikutuksia kansanterveyteen ja huumausainepolitiikkaan.
Nye bruksmønstre er imidlertid vanskelige å avdekke, for de opptrer typisk først i svært lite omfang, i avgrensede områder eller blant begrensede undergrupper av befolkningen.
Niitä on kuitenkin vaikea havaita, koska ne ilmenevät tyypillisesti aluksi vähäisessä määrin, yksittäisissä paikoissa tai pienissä väestön alaryhmissä.
Få land har overvåkingssystemer som er følsomme nok til å oppdage nye fenomener på narkotikafeltet, og de metodologiske problemene med å oppdage dem er betydelige.
Harvan maan seurantajärjestelmät ovat riittävän herkkiä tällaisen uuden ilmiön havaitsemiseksi huumausaineiden alalla, ja havaitsemisen menetelmälliset vaikeudet ovat huomattavia.
Likevel er det bred enighet om viktigheten av å identifisere potensielle nye trusler.
Mahdollisten uusien uhkien tunnistamisen tärkeys tunnustetaan kuitenkin laajalti.
Den europeiske union har et system for tidlig varsling som omfatter en ordning for rask reaksjon når nye psykoaktive stoffer dukker opp i narkotikamiljøet.
Euroopan unionin varhaisen varoituksen järjestelmä reagoi nopeasti uusien psykoaktiivisten päihteiden ilmestymiseen Euroopan huumemarkkinoille.
Aktivitetene til støtte for systemet for tidlig varsling er en vesentlig del av EONNs virksomhet og skriver seg inn i den generelle satsingen på bruk av et bredt spekter av datakilder for å forbedre det europeiske narkotikaovervåkings-systemets punktlighet og følsomhet.
Varhaisen varoituksen järjestelmää tukeva toiminta on tärkeä osa EMCDDA:n työtä, ja se liittyy laajempaan suunnitelmaan käyttää monenlaisia tietolähteitä Euroopan huumeseurantajärjestelmän ajantasaisuuden ja herkkyyden kohentamiseksi.
De fleste av de nylig innrapporterte syntetiske forbindelsene er psykotrope stoffer tilsvarende dem som er oppført i tillegg I og II til FN-konvensjonen av 1971 om psykotrope stoffer.
Useimmat uusista ilmoitetuista yhdisteistä ovat psykotrooppisia aineita koskevan YK:n vuoden 1971 yleissopimuksen liitteissä I ja II lueteltujen aineiden kaltaisia synteettisiä huumausaineita.
Sammenlignet med tidligere år var det færre nye stoffer i 2008 i de største kjemiske gruppene, dvs. fenetylaminer (ett), tryptaminer (to) og piperaziner (ingen).
Aiempiin vuosiin verraten vuonna 2008 ilmoitetuista uusista aineista yhä harvempi kuuluu suuriin kemiallisiin ryhmiin eli fenetyyliamiineihin (yksi), tryptamiineihin (kaksi) ja piperatsiineihin (ei yhtään).
Men seks av de nye stoffene er derivater av katinon.
Huomattakoon, että kuusi uutta ilmoitettua ainetta on katinonijohdannaisia.
De fleste av de nye stoffene har stimulerende egenskaper, og bare tre har hallusinogene effekter.
Useimmat uusista synteettisistä aineista ovat ominaisuuksiltaan stimuloivia, vain kolme aiheuttaa hallusinogeenisia vaikutuksia.
) oppretter en ordning for rask utveksling av informasjon om nye psykoaktive stoffer som kan utgjøre en folkehelse- og samfunnstrussel (systemet for tidlig varsling) (158
) perustetaan kansanterveydellistä ja sosiaalista uhkaa mahdollisesti aiheuttavia uusia psykoaktiivisia aineita koskevien tietojen nopea vaihdantajärjestelmä. (158
Den åpner også for gjennomføring av en formell risikovurderingsprosess, og på grunnlag av utfallet av denne kan det bli truffet en politisk beslutning om å plassere nye stoffer under kontroll i hele Den europeiske union.
Lisäksi siinä tarjotaan mahdollisuus käynnistää virallinen riskien arviointiprosessi, jonka tulosten perusteella voidaan tehdä poliittinen päätös uusien päihteiden ottamiseksi sääntelyn piiriin koko Euroopan unionin alueella.
Over 90 stoffer er rapportert gjennom systemet for tidlig varsling siden det kom på plass i 1997.
Varhaisen varoituksen järjestelmän vuonna 1997 tapahtuneen perustamisen jälkeen järjestelmän kautta on ilmoitettu yli 90 aineesta.
Inntil nylig gjaldt de fleste meldingene fenetylaminer og tryptaminer.
Viime aikoihin saakka fenetyyliamiinit ja tryptamiinit muodostivat suuren osan ilmoituksista.
Men i de senere årene har spekteret av stoffer blitt mye større.
Viime vuosina päihteiden kirjo on kuitenkin laajentunut.
Blant disse er mange derivater av piperazin og katinon pluss en broket blanding av andre stoffer, inklusive planteprodukter, et par uvanlige
Niiden joukossa on nyt useita piperatsiini- ja katinonijohdannaisia sekä sekalainen kokoelma muita päihteitä, kuten kasvivalmisteita, muutamia epätavallisia piristeitä ja hallusinogeeneja sekä muutamia lääkkeitä.
I 2008 ble en syntetisk cannabinoid (JWH-018) for første gang noensinne meldt gjennom systemet.
Vuonna 2008 varhaisen varoituksen järjestelmän kautta ilmoitettiin ensimmäisen kerran synteettisestä kannabinoidista nimeltään JWH-018.