pere/sami_parallel huggingface dataset:
I flere land fokuserer de narkotikaforebyggende programmene på ungdom som dropper ut av skolen. HUP-prosjektet i Storstrøm amt i Danmark har som målsetting å øke andelen elever som gjør ferdig skolen fra 75 % til 95 %, som er det nasjonale målet, ved å fokusere på sårbare elever.
Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistussa poliittisessa muistiossa (ACPO Drugs Committee, 2002) esitettyjen suositusten mukaan poliisin tulisi toimia vain niillä aloilla, joilla sillä on asiantuntemusta (turvallisuus, rikokset, järjestyksenpito), osallistumatta varsinaiseen huumevalistukseen.
Lignende prosjekter rapporteres fra Irland (47 prosjekter), Romania (ett prosjekt) og Norge (undervisningsmateriell).
Juuri näin on toimittu Portugalissa, jossa lähipoliisiohjelma Escola Segura (”turvallinen koulu”) jatkuu edelleen.
Et av de offisielle målene for Irlands nasjonale strategi er å sikre at færre dropper ut av skolen.
Sen puitteissa lukuvuonna 2004–2005 koulujen lähistölle lähetettiin partioimaan sekä päivisin että öisin yhteensä 320 poliisia, joiden tehtävänä oli tehdä lähipoliisityötä ja vaikuttaa rikoksia ehkäisevästi.
Målet er å redusere antallet med 10 % i forhold til 2005–06 i områdene hvor lokale innsatsgrupper mot narkotika (LDTF-områder) er satt inn.
Ranskassa taas lainvalvontaviranomaiset ovat kouluttaneet erikseen asiantuntijoita, jotka pitävät yhteyttä eri nuoriso- tai aikuisryhmiin ja vierailevat pyynnöstä kouluissa tai muissa laitoksissa.
Selektive forebyggingsprogrammer på Malta retter seg mot de mest risikoutsatte elevene, mens skolene i Frankrike og Slovakia tilbyr rådgivningstjenester basert på (egen) henvisning.
Vaikka virkapukuisten poliisien osallistumista huumevalistustyöhön ei juuri suositella, koska se saattaa joissakin tapauksissa vaikuttaa kielteisesti, poliisin toteuttamat koulukampanjat ovat kuitenkin edelleen yleisiä monissa jäsenvaltioissa.
Familiebasert forebyggende arbeid
Valikoiva ehkäisevä huumetyö
Etter hvert som antallet yngre barn som debuterer med narkotika øker, blir det stadig viktigere å forbedre og intensivere det familiebaserte forebyggende arbeidet. Før tenårene har familien større innflytelse enn barnets jevnaldrende.
Esimerkiksi Italiassa noin 15 prosenttia ehkäisytoimista kouluissa kohdistuu haavoittuvassa asemassa oleviin oppilasryhmiin (valikoiva ja kohdennettu ehkäisytyö).
Familiens rolle når det gjelder å etablere normer og støtte for barn, er viktigere for forebyggingen enn informasjon om ulike rusmidler.
Koulumenestys ja poissaolot koulusta ovatkin hyviä mittareita huumeongelmien ennustamiseen, ja niitä seuraamalla tilanteeseen pystytään puuttumaan mahdollisimman varhain ja tehokkaasti.
Sverige har foretatt den største satsingen sammenlignet med tidligere år på programmer for risikoutsatte førskolebarn og skolebarn med utagerende atferd.
Nuorille rikoksentekijöille suunnattuja ohjelmia on toteutettu esimerkiksi Saksassa, Kreikassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Antallet kommuner som har slike programmer, er omtrent fordoblet.
Useissa maissa (esimerkiksi Puola ja Slovakia) otetaan nyt haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yhä paremmin huomioon.
Norge holder på å utarbeide en nasjonal strategi for tidlige tiltak når det gjelder problembruk av narkotika og alkohol, hvor de forebyggende tiltakene spesifikt settes inn mot risikoutsatte målgrupper.
Ruotsissa toiminta on lisääntynyt edellisiin vuosiin verrattuna selvimmin riskialttiiden esikouluikäisten lasten ja ulospäin oirehtivien koululaisten ohjelmissa.
Tiltak som ikke er basert på avholdenhet er effektive både når det gjelder å redusere forbruket og å utsette debuten i grupper hvor begynnende narkotikabruk allerede forekommer.
Näitä ohjelmia toteuttavien kuntien määrä on lähes kaksinkertaistunut.
Polen har også et landsomfattende program som skal endre narkotikarelatert atferd hos utsatte barn og barn som befinner seg i den første fasen av narkotikabruk.
Norja on kehittämässä kansallista strategiaa, jonka tavoitteena on puuttua huumeiden ja alkoholin ongelmakäyttöön mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
Det polske programmet har som målsetting å hjelpe familier med å løse rusmiddelproblemer.
Strategiaan sisältyvät ehkäisevät toimet suunnataan erityisesti riskiryhmille.
I så henseende har det vist seg nyttig at konseptet selektiv forebygging ikke fokuserer på narkotikabruk og heller ikke stigmatiserer narkotikabruk, men har fokus på sårbarhet i bred forstand.
Muilla kuin huumeista pidättäytymiseen pohjautuvilla lähestymistavoilla voidaan vähentää tehokkaasti paitsi kulutusta myös käytön aloittamista ryhmissä, joissa esiintyy jo jonkin verran huumeidenkäyttöä.
Det familiebaserte forebyggende arbeidet i EU blir stadig mer målrettet og mer behovsbasert.
Huumetyön ohjelmien pääpaino on useissa jäsenvaltioissa koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemisessä.
Flere medlemsstater (Tyskland, Spania, Irland, Italia og Storbritannia) har erfart at det kan være vanskelig for institusjoner å henvende seg til problemfamilier.
Samanlaisia hankkeita on ollut käynnissä Irlannissa, Portugalissa (47 hanketta), Romaniassa (yksi hanke) ja Norjassa (opettajille laaditut esitteet).
Dette er bakgrunnen for at FRANK-kampanjen i Storbritannia har utarbeidet en tiltakspakke for spesielle narkotika- og alkoholteam og fagfolk innen forebygging for å lette arbeidet med
Koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen on yksi Irlannin kansallisen huumestrategian virallisista tavoitteista.
Medlemsstatene rapporterer om økt fokus på bestemte etniske grupper i det selektive forebyggende arbeidet, og fire land (Belgia, Tyskland, Italia og Luxembourg) rapporterer om nye prosjekter på
Koulunsa keskeyttäneiden määrää pyritään vähentämään kymmenen prosenttia lukuvuoden 2005/2006 luvuista LDTF:n (paikallisen huumetyöyksikön) alueella.
Kapittel 2: En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa å nå fram til familiene, og en rekke andre medlemsstater gjennomfører selektive forebyggingsprogrammer rettet mot risikoutsatte familier.
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin
Disse programmene benytter ulike teknikker for å trekke til seg slike familier (f.eks. utdeling av mat, økonomiske insentiver, barnevakt), hovedsakelig basert på Kumpfers ”Strengthening Families Program” (SFP)(Kumpfer et al., 1996).
Ranskan ja Slovakian kouluissa tarjotaan psykologisia neuvontapalveluja, jotka edellyttävät hoitoon ohjaamista (tai hakeutumista).
organisasjoner (NGOer) eller halvoffentlige institusjoner (Belgia, Tyskland, Frankrike, Ungarn og Finland).
Perhelähtöinen ehkäisevä huumetyö olevia eri sosiaalipalveluja koordinoidaan yleensä juuri tällä tasolla.
Følgelig rapporterer enkelte medlemsstater om strategier for å sikre felles kvalitetskriterier, standarder og faglig rådgivning på lokalt nivå, med støtte til skole eller lokalsamfunn i utviklingen av skolepolitiske retningslinjer (Belgia, Danmark, Nederland og Storbritannia), gjennomføring av egnede forebyggende programmer og sikring av minstekriterier for kvalitet (Danmark, Frankrike, Litauen, Ungarn, Slovakia, Storbritannia, Romania og Norge).
Paikallisyhteisö on kuitenkin luonnollinen yksikkö olosuhteita koskevien strategioiden toteutuksessa maissa, joissa paikallisyhteisöillä on sekä kykyä että halua soveltaa paikallisia normeja. Yhteisökeskeinen valikoiva ehkäisytyö on tavallista Pohjoismaiden lisäksi Belgiassa, Alankomaissa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se on yleistymässä myös niissä maissa, joissa tätä lähestymistapaa ei ennen ole juurikaan käytetty (Ranska, Italia, Unkari, Portugali).
Hellas og Østerrike fører an når det gjelder å definere spesifikasjoner for akkreditering av behandlingstiltak eller spesialister på forebyggende arbeid.
Perheen rooli turvallisten rajojen asettamisessa lapselle ja lapsen tukemisessa on ehkäisevän huumetyön kannalta tärkeämpää kuin tiedon jakaminen huumeista.
Behandlings- og skadereduksjonstiltak
Ehkäisevän huumetyön laadunvalvonta
I Spania gjennomføres SFP i Palma de Mallorca og Barcelona, og det samme skjer i Nederland (to byer, evalueringsstudie) og Sverige (to byer).
EU:ssa perhelähtöinen ehkäisytyö on muuttumassa yhä kohdennetummaksi ja tarvepohjaisemmaksi.
I Irland og Italia er opplæringen i gang, og for Italias vedkommende er programmet planlagt bygget ut i flere byer.
Monissa jäsenvaltioissa (Saksa, Espanja, Irlanti, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) on havaittu, että laitosten voi olla vaikeaa saada yhteyttä ongelmaperheisiin.
Norge er i ferd med å evaluere MST, som er et tilsvarende program, i et randomisert kontrollert forsøk.
Ohjelmissa käytetään monenlaisia keinoja riskiperheiden houkuttelemiseksi avun piiriin (esimerkiksi elintarvikeapu, rahalliset kannustimet, lastenhoito).
I alle medlemsstatene hvor de er gjennomført er de selektive familiebaserte programmene basert på de samme prinsippene.
Ne perustuvat useimmiten Kumpferin perheiden tukiohjelmaan (Strengthening Families Program) (Kumpfer et al., 1996).
EONNs innsamling av data om skadereduksjon og behandlingstiltak relatert til narkotikaproblemet skjer innenfor rammen av to viktige EU-dokumenter:
Joissakin jäsenvaltioissa on laadittu strategioita yhteisten laatuvaatimusten, standardien ja teknisten neuvontapalvelujen tarjoamiseksi paikallistasolla.
Programmene gjennomføres på lokalsamfunnets arenaer, f.eks. i sosio-terapeutiske miljøer, læresentre, ungdomsklubber og forebyggende sentre.
Kreikka ja Itävalta ovat jo ehtineet määritellä vaatimuksia ehkäisytyöstä vastaavien laitosten tai ehkäisytyön ammattilaisten valtuuttamista varten.
En del land øker fokuseringen på barn av alkoholikere (Belgia, Tyskland, Østerrike).
Perheiden tukiohjelmia on nyt käynnissä Espanjassa (Palma de Mallorca ja Barcelona), Alankomaissa (kaksi kaupunkia, arviointitutkimus) ja Ruotsissa (kaksi kaupunkia).
De øvrige landene fokuserer fremdeles kun på barn av narkotikabrukere.
Ohjelmaan liittyvä koulutus on aloitettu Irlannin ohella Italiassa, jossa ohjelmaa aiotaan levittää useisiin kaupunkeihin.
• EUs narkotikastrategi 2005–12 og den første handlingsplanen 2005–08, som fastsetter rammene for nasjonale retningslinjer og detaljerte anbefalinger for medlemsstatenes tiltak med sikte på forebygging av narkotikabruk og utvidet dekning av og økt kvalitet på behandlings- og skadereduksjonstjenestene.
Norjassa samantyyppistä MST-ohjelmaa arvioidaan parhaillaan satunnaistetussa kontrolloidussa tutkimuksessa. Näillä valikoivilla perhelähtöisillä ohjelmilla on samoja piirteitä kaikissa jäsenvaltioissa, joissa niitä on sovellettu.
Forebyggende arbeid i lokalsamfunnet
Hoitotyö ja haittojen vähentämiseen tähtäävä työ
• Rådsrekommandasjon av 18. juni 2003 (31), som gir nærmere anbefalinger om tiltak som medlemsstatene bør vurdere å gjennomføre for å forebygge og redusere helseskader forbundet med narkotikaavhengighet, og for å sikre et høyt helsevernnivå.
EMCDDA:n tiedonkeruu huumeongelman haittojen vähentämiseen tähtäävistä toimista ja hoitomuodoista pohjautuu seuraaviin keskeisiin EU:n välineisiin:
De fleste programmene innen selektiv forebygging foregår i lokalsamfunnet, delvis fordi de ulike sosialtjenestene som er involvert, koordineres på dette nivået.
Laiminlyötyjen lasten ja häiriintyneissä perheissä kasvavien nuorten auttamiseksi on meneillään ohjelmia Puolassa ja joissakin Itävallan maakunnissa.
Selektiv forebygging i lokalsamfunnet er vanlig i de nordiske landene og i Belgia, Nederland, Polen og Storbritannia, og blir stadig vanligere i land hvor denne tilnærmingen ikke har vært særlig mye brukt (Frankrike, Italia, Ungarn, Portugal).
Niitä toteutetaan paikallisissa yhteisötiloissa, kuten sosiaaliterapeuttisissa toimintakeskuksissa, kasvatuslaitoksissa, nuorisokerhoissa ja ehkäisytyön keskuksissa.
For å evaluere i hvilken grad strategien gjennomføres, er det viktig å få fastsatt nivået på tjenestene som ytes og i hvilken grad de benyttes.
Muutamissa maissa yhä enemmän toimia on kohdistettu alkoholistien lapsiin (Belgia, Saksa, Itävalta).
I siste instans trengs det imidlertid gode anslag over tjenestenes dekning – i hvilken grad målgruppen nås av behandlings- og skadereduksjonstiltakene – for at handlingsplanens mål skal kunne evalueres og skape et grunnlag for å vurdere strategiens betydning.
Muualla pääpaino on edelleen huumeidenkäyttäjien lapsissa.
Kvalitetskontroll i det forebyggende arbeidet
Yhteisökeskeinen ehkäisevä huumetyö
Det blir stadig viktigere med kvalitetskontroll i det forebyggende arbeidet, spesielt siden mange medlemsstater har overført myndighet og ansvar for det forebyggende arbeidet til lokalplanet (Danmark, Italia, Nederland, Polen, Portugal og Slovenia) og/eller har delegert ansvaret for narkotikaforebygging til frivillige
• EU:n huumestrategia vuosiksi 2005–2012 ja ensimmäinen toimintasuunnitelma vuosiksi 2005–2008; näissä asiakirjoissa määritetään kansallisen politiikan puitteet ja esitetään yksityiskohtaisia suosituksia jäsenvaltioissa toteutettavista toimista, joilla pyritään ehkäisemään huumeidenkäyttöä ja parantamaan hoitopalvelujen sekä haittojen vähentämiseen tähtäävien palvelujen saatavuutta ja laatua.
Årsrapport for 2006: Narkotikasituasjonen i Europa være EONNs arbeid for å utvikle og gjennomføre indikatorbasert overvåking, er den standardiserte rapporteringen når det gjelder tiltak, begrenset.
Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa
Substitusjonsbehandling med opioider
• 18. kesäkuuta 2003 annettu neuvoston suositus (
For heroinbrukere i Europa ble vedlikeholdsbehandling med metadon først tatt i bruk i Sverige (1967), Nederland og Storbritannia (1968) og Danmark (1970), men denne typen behandling var i mange år lite utbredt.
EU:ssa heroiinin käyttäjien metadoniylläpitohoito aloitettiin ensin Ruotsissa (vuonna 1967) ja sen jälkeen Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (vuonna 1968) sekä Tanskassa (1970), mutta sen käyttö oli vähäistä monien vuosien ajan.
I 1996 fikk bruken av buprenorfinholdige legemidler i behandlingen av heroinbrukere for første gang rettslig hjemmel i en av EUs medlemsstater (se utvalgt aspekt om buprenorfin i årsrapporten for 2005).
jossa esitetään lisäsuosituksia toimenpiteiksi, joita jäsenvaltioiden tulisi harkita huumeriippuvuuteen liittyvien terveyshaittojen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi sekä terveydensuojelun korkean tason turvaamiseksi.
Denne behandlingsformen er nå tilgjengelig og i bruk i de fleste medlemsstatene.
Suositus vahvistettiin ottamalla se EU:n toimintasuunnitelman tavoitteeksi 14.
I noen land har dette behandlingstilbudet ført til en rask økning i antall klienter som behandles.
Strategian toteutusasteen arvioimiseksi on tärkeää määrittää palvelutarjonnan taso sekä se, miten laajasti palveluja käytetään.
Nye farmakoterapeutiske behandlingstilbud som går ut over ren substitusjonsbehandling med agonister, er under utvikling, og forskningen fokuserer nå på å utvikle behandlingstiltak for kokain- og crackbrukere.
Ennen kaikkea tarvitaan kuitenkin luotettavia arvioita palvelujen kattavuudesta eli siitä, missä määrin kohderyhmät ovat päässeet hoitotoimenpiteiden ja haittoja vähentävien toimenpiteiden piiriin.
Mange av disse bruker også heroin eller har tidligere brukt heroin (se også kapittel 5).
Näin voidaan arvioida toimintasuunnitelman tavoitteiden toteutumista ja luoda asianmukainen perusta strategian vaikutusten arvioinnille.
Da man først ble klar over i hvilken grad HIV-epidemien hadde spredt seg blant narkotikabrukere i Vest-Europa, skjedde det i mange land en endring med hensyn til terapeutiske mål og tilnærminger, fra avholdenhet som primær målsetting til målet om å redusere skadene knyttet til narkotikabruk.
Kun HIV-epidemian laajuus Länsi-Euroopan maiden huumeidenkäyttäjien keskuudessa selvisi, hoidon tavoitteet ja lähestymistavat alkoivat monissa maissa hiljalleen muuttua. Aiemmin ensisijaisena tavoitteena pidetyn huumeista pidättäytymisen sijasta interventioissa alettiin painottaa huumeidenkäyttöön liittyvien haittojen vähentämistä.
Behovet for gjentatt behandling ble akseptert, samtidig som man erkjente fordelene ved vedlikeholdsbehandling for å stabilisere og forbedre opioidbrukernes helse og sosiale situasjon, samt fordelene av dette for samfunnet.
Toistuvien hoitokertojen tarve ymmärrettiin ja ylläpitohoidon edut tunnustettiin opioidien käyttäjien ja samalla koko yhteiskunnan terveydentilan ja sosiaalisen tilanteen tasapainottumisen ja paranemisen kannalta.
Det anslås at over en halv million opioidbrukere i EU mottok substitusjonsbehandling i 2003, eller én tredel av EUs anslagsvis 1,5 millioner opioidbrukere (EONN, 2005a).
Metadonikorvaushoidon käyttö hoitomuotona yleistyi nopeasti 1980-luvun loppupuolella.
De nye medlemsstatene og søkerlandene har bare en liten andel av alle Europas klienter i substitusjonsbehandling, noe som delvis kan skyldes det lave antallet opioidbrukere i disse landene.
Vuoteen 2001 mennessä se oli otettu käyttöön 24 EU-maassa sekä Bulgariassa, Romaniassa ja Norjassa (kaavio 1).
Selv om tilbudet av substitusjonsbehandling samlet sett er lite i disse landene, finnes det indikasjoner på økninger i Estland, Litauen og Bulgaria.
Mittakaavassa ja kattavuudessa on kuitenkin suuria eroja maiden välillä (katso luku 6).
På grunnlag av informasjon som er lagt fram, ser vi at i en del land har økningen i antallet personer som
Standardoitu raportointi hoitopalveluista on varsin rajallista verrattuna siihen, miten selkeä yleiskuva epidemiologisesta tilanteesta on pystytty muodostamaan kehittämällä ja soveltamalla EMCDDA:n johdolla indikaattoreihin pohjautuvaa seurantaa.
Etter slutten av 1980-tallet ble vedlikeholdsbehandling med metadon en stadig mer benyttet behandlingsmetode. Innen 2001 hadde 24 EU-land samt Bulgaria, Romania og Norge innført denne behandlingsformen (figur 1).
Oikeusperusta buprenorfiinia sisältävien lääkkeiden käytölle heroiiniriippuvuuden hoidossa vahvistettiin aluksi vain yhdessä EU:n jäsenvaltiossa vuonna 1996 (katso vuosiraportti 2005, buprenorfiinia käsittelevä erityiskysymys).
Omfanget og dekningen varierer imidlertid svært meget fra land til land (se kapittel 6).
Nyt buprenorfiinia on saatavilla ja sitä käytetään
Figur 1: Innføring av vedlikeholdsbehandling med metadon og behandling med høydosert buprenorfin i EUs medlemsstater, søkerland og Norge
Kaavio 1: Metadoni- ja buprenorfiinikorvaushoidon käyttöönotto EU:n jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja Norjassa
Vedlikeholdsbehandling med metadon
Buprenorfiinikorvaushoito
Nasjonale kontaktpunkter.
) Neuvoston suositus 2003/488/EY.
Kapittel 2: En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin suurimmassa osassa jäsenvaltioita.
”understøttende” metoder, og 10 land en kombinasjon av disse.
Turkissa tarjotaan pääasiassa laitoshoitoa.
får metadonbehandling fortsatt, mens antallet har vært stabilt eller synkende i åtte land (32).
Arvioiden mukaan yli puoli miljoonaa opioidien käyttäjää sai EU:ssa korvaushoitoa vuonna 2003.
Fire av disse landene – Danmark, Spania, Malta og Nederland – har en profil som viser lang tids bruk av heroin og et godt utbygget tilbud om substitusjonsbehandling med metadon.
Määrä vastaa kolmannesta opioidien ongelmakäyttäjistä, joita nykyisin arvioidaan olevan 1,5 miljoonaa (EMCDDA, 2005a).
De fire andre landene – Latvia, Ungarn, Polen og Romania – kjennetegnes av at substitusjonsprogrammene har dårlig geografisk dekning, og at det noen steder er ventelister for å få behandling.
Vaikka näissä maissa on yleensä tarjolla vähän korvaushoitoa, Virossa, Liettuassa ja Bulgariassa on havaittavissa merkkejä noususuuntauksesta.
I løpet av det siste tiåret, og spesielt i de siste fem årene, har mange europeiske land ”åpnet dørene” til behandling ved å utvide tilbudet om substitusjonsbehandling og senke terskelen for inntak.
Viime vuosikymmenen ja vielä selvemmin viiden viime vuoden aikana monet Euroopan maat ovat siirtyneet ”avoimempaan” hoitopolitiikkaan laajentamalla korvaushoitojen tarjontaa ja poistamalla hoitoonpääsyn rajoituksia.
Aldri før har rusmiddelomsorgen nådd ut til så mange narkotikabrukere.
Koskaan aikaisemmin hoitojärjestelmän piirissä ei ole ollut näin suurta määrää huumeidenkäyttäjiä.
Mange, men ikke alle, trenger mer hjelp enn bare behandling av avhengigheten, og mange synes å trenge lavterskelstjenester så vel som omfattende støtte til reintegrasjon.
Monet – mutta eivät kuitenkaan kaikki – asiakkaat tarvitsevat tukea myös riippuvuushoidon ulkopuolella, ja moni näyttää tarvitsevan matalan kynnyksen hoidon lisäksi merkittävästi muuta tukea kuntoutumiseensa.
Skadereduksjonstiltak
Haittojen vähentäminen
Det er vanskelig å si om et synkende antall klienter som mottar metadonbehandling betyr at disse klientene bytter til buprenorfinbehandling der det er tilgjengelig. I hvilket omfang allmennleger tilbyr behandling for narkotikaavhengighet, er ofte ikke kjent på nasjonalt plan.
On vaikea sanoa, onko metadonihoitoa saavien asiakkaiden määrä laskenut siksi, että asiakkaat siirtyvät buprenorfiinihoitoon, aina kun sitä on saatavilla.
Da det å nå ut til klientene og holde kontakten med dem ble et mål i seg selv, fikk oppsøkende arbeid og lavterskeltjenester anerkjennelse og støtte.
Kun asiakkaiden tavoittamisesta ja yhteydenpidosta asiakkaisiin tuli itsenäinen päämäärä, kenttätyö ja matalan kynnyksen palvelut saivat enemmän tukea ja tunnustusta.
Nå har disse tilnærmingene blitt en integrert del av et helhetlig arbeid i mange medlemsstater.
Monissa jäsenvaltioissa niistä on tullut olennainen osa kokonaisvaltaista hoitoratkaisua.
Når det gjelder å forebygge infeksjonssykdommer blant narkotikabrukere og redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall, avdekkes felles responsprofiler i Europa (se kapittel 7).
Euroopassa on nähtävissä keskenään hyvin samankaltaisia hoitoprofiileja huumekuolemien vähentämiseksi ja tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi huumeidenkäyttäjien keskuudessa (katso myös luku 7).
I en undersøkelse blant nasjonale kontaktpunkter (NFP) i 2005 ble den generelle behandlingssituasjonen i Europa vurdert.
Kansallisten koordinointikeskusten piirissä vuonna 2005 tehdyssä kyselytutkimuksessa arvioitiin hoitotarjonnan yleisiä piirteitä Euroopassa.
Nasjonale eksperter ble spurt om majoriteten av opioidbrukere mottok stoff-fri behandling eller legemiddelassistert rehabilitering, eller om begge behandlingsmåter var like utbredt.
Kansallisilta asiantuntijoilta kysyttiin, annetaanko opioidien käyttäjille enemmän lääkkeetöntä hoitoa vai lääkehoitoa vai ovatko molemmat hoitomuodot yhtä hallitsevia.
For seks år siden ble en reduksjon i antallet narkotikarelaterte dødsfall for første gang definert som et mål for europeisk narkotikapolitikk, og det er også et
Tulosten mukaan huumeriippuvaisia hoidetaan useimmissa maissa enimmäkseen avohoidossa – vain Latviassa ja
mål i EUs inneværende handlingsplan mot narkotika (Antallet land som i sine nasjonale retningslinjer har en direkte henvisning til målet om å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall, har økt i de senere år.
Huumekuolemien vähentäminen otettiin Euroopan huumepoliittiseksi tavoitteeksi ensimmäisen kerran kuusi vuotta sitten, ja se kuuluu myös EU:n nykyisen toimintasuunnitelman tavoitteisiin (33).
Med de åtte landene som vedtok slike strategier i løpet av 2004 og 2005, er det totale antallet nå oppe i 15.
Vuosina 2004 ja 2005 tällaisia strategioita laati kahdeksan uutta maata (joten maita on 15).
) Se tabell NSP-7 i Statistiske opplysninger 2006.) Mål nr.
) Katso taulukko NSP-7 vuoden 2006 tilastotiedotteessa.)
Tiltak og intervensjoner for narkotikabrukere i fengsel i de nye medlemsstatene
Vankiloissa oleviin huumeidenkäyttäjiin kohdistuvat toimet ja interventiot uusissa jäsenvaltioissa
Dataene er hentet fra et felles datainnsamlingsprosjekt gjennomført i regi av EONN–WHO/Europa i 2005 (1
Tässä esitettävät tiedot perustuvat EMCDDA:n ja WHO:n Euroopan aluetoimiston yhteiseen tiedonkeruuhankkeeseen, joka toteutettiin vuonna 2005. (1
rapporterer om tilbud om substitusjonsbehandling med opioider for akutt avrusning i fengsel (Ungarn, Malta, Polen og Slovenia).
) annettavaa hoitoa ei hätätapauksia lukuun ottamatta tarjota ilmeisesti lainkaan, ja vain harva maa (Unkari, Malta, Puola ja Slovenia) on ilmoittanut tarjoavansa korvaushoitoa akuuttiin vieroitushoitoon vankiloissa.
Narkotikarelaterte intervensjoner før løslatelse tar hovedsakelig form av rådgivning og informasjonsformidling (Den tsjekkiske republikk, Latvia, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenia og Slovakia).
Huumeisiin liittyvät vapauttamista edeltävät interventiot ovat muodoltaan lähinnä neuvontaa ja tiedotusta (Tšekissä, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa).
Substitusjonsbehandling som intervensjon før løslatelse er tilgjengelig i alle fengsler i Slovenia og i under halvparten av fengslene i Polen.
Korvaushoitoa tarjotaan vapauttamista edeltävänä interventiona kaikissa vankiloissa Sloveniassa ja alle puolessa vankiloista Puolassa.
Størstedelen av de nye medlemsstatene rapporterer om narkotikatesting i fengslene, men hvilke ordninger de benytter, kan variere.
Useimmat uusista jäsenvaltioista ilmoittavat tekevänsä huumetestausta vankiloissa. Maiden huumetestausjärjestelmissä on kuitenkin eroja.
Bare i Den tsjekkiske republikk, Malta og Slovenia testes de innsatte ved innsettelse.
Uudet vangit testataan tulovaiheessa vain Tšekissä, Maltassa ja Sloveniassa.
Malta og Slovenia er også de eneste landene som tester innsatte før permisjon.
Malta ja Slovenia ovat myös ainoat maat, joissa vangit testataan, ennen kuin he pääsevät lomille.
Vilkårlig narkotikatesting utføres i alle fengsler i Den tsjekkiske republikk, Malta, Slovenia og Slovakia og i under halvparten av fengslene i Ungarn.
Satunnaisia huumetestejä tehdään kaikissa vankiloissa Tšekissä, Maltassa, Sloveniassa ja Slovakiassa ja alle puolessa vankiloista Unkarissa.
Noen få fengsler i de nye medlemsstatene rapporterer om skadereduserende tiltak for sprøytebrukere.
Vain harvat uusien jäsenvaltioiden vankilat ovat ilmoittaneet huumeiden injektiokäyttäjille tarjottavista haittojen vähentämiseen tähtäävistä toimista.
Sprøytespiss- og sprøytebytteprogrammer i fengslene er ikke innført i noen av de nye medlemsstatene, og kun Estland, Litauen og Slovenia rapporterer om utdeling av desinfiserende midler for å rense sprøytene.
Yhdessäkään uudessa jäsenvaltiossa neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmaa ei ole vankilassa, ja vain Viro, Liettua ja Slovenia ovat ilmoittaneet tarjoavansa desinfiointiainetta ruiskujen puhdistamiseen.
Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer blir likevel behandlet i fengslene.
Vankiloissa kuitenkin torjutaan huumeisiin liittyviä tartuntatauteja.
Vaksine mot hepatitt B er tilgjengelig i alle fengsler i seks nye medlemsstater (Den tsjekkiske republikk, Estland, Ungarn, Malta, Slovenia og Slovakia), og fem land rapporterer at de tilbyr antiviral behandling for hepatitt C-positive i alle fengsler (Den tsjekkiske republikk, Litauen, Polen, Slovenia og Slovakia).
B-hepatiittirokotuksia on saatavilla kaikissa vankiloissa kuudessa uudessa jäsenvaltiossa (Tšekissä, Virossa, Unkarissa, Maltassa, Sloveniassa ja Slovakiassa), ja viisi maata (Tšekki, Liettua, Puola, Slovenia ja Slovakia) on ilmoittanut tarjoavansa antiviraalista hoitoa C-hepatiittipositiivisille vangeille kaikissa vankiloissa.
Alle de nye medlemsstatene rapporterer om antiretroviral behandling for HIV-positive innsatte (2).
Kaikki uudet jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet tarjoavansa antiretroviraalista hoitoa HIV-positiivisille vangeille. (2)
Stoff-frie behandlingsmetoder dominerer intervensjonene i fengslene i de nye medlemsstatene, men intervensjonenes dekning er begrenset. Ifølge rapporter tilbys stoff-fri behandling med psykologisk støtte i under 50 % av fengslene i Den tsjekkiske republikk, Estland, Litauen, Ungarn, Polen og Slovakia.
Uusien jäsenvaltioiden vankiloissa toteutettavissa interventioissa noudatetaan pääasiallisesti lääkkeettömän hoidon lähestymistapaa, mutta näiden interventioiden kattavuus on puutteellinen.
Stoff-frie enheter finnes i de fleste land, men kun Den tsjekkiske republikk og Slovenia rapporterer om slike tilbud i over 50 % av fengslene.
Useimmissa maissa on huumeettomia osastoja, mutta ainoastaan Tšekki ja Slovenia ovat ilmoittaneet, että niitä on yli puolessa vankiloista.
Kortvarig avrusning med medisinering er mer utbredt (alle fengsler i Latvia, Ungarn, Malta, Slovenia og Slovakia).
Lääkkeiden avulla toteutettavaa lyhytkestoista vieroitusta on saatavilla laajemmin (kaikissa vankiloissa Latviassa, Unkarissa, Maltassa, Sloveniassa ja Slovakiassa).
For ytterligere referanser, se EONN (2005c).
Aihetta käsitellään tarkemmin julkaisussa EMCDDA (2005c).
I de nye medlemsstatene er tallet på innsatte som har tilgang til behandling med antagonister og substitusjonsbehandling, generelt lavt.
Uusissa jäsenvaltioissa niiden vankien määrä, joilla on mahdollisuus saada antagonisteilla annettavaa hoitoa ja korvaushoitoa, on yleisesti katsoen alhainen.
Ingen data tilgjengelig for Kypros.
Kypros ei ole toimittanut tietoja.
Et stort flertall av EU-landene og Norge har forklart hvilke tilnærminger de bruker for å forebygge smittsomme sykdommer blant narkotikabrukere, og har satt opp konkrete målsettinger eller oppgaver i sine nasjonale narkotikastrategier eller vedtatt egne retningslinjer for hvordan forebygging av smittsomme sykdommer blant narkotikabrukere skal gjennomføres (Spania, Latvia, Luxembourg, Sverige), eventuelt begge deler (Estland, Frankrike, Storbritannia).
lähestymistavat: useissa pääkaupungeissa (kuten Ateenassa, Berliinissä, Brysselissä, Lissabonissa ja Tallinnassa), mutta myös laajemmilla taajama-alueilla (esimerkiksi Irlannin itäosassa Dublinin seudulla), on suunniteltu omia strategioita huumekuolemien vähentämiseksi.
Malta og Østerrike planlegger å utarbeide egne retningslinjer for arbeidet på dette området.
Tšekissä, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on paikallis- tai aluetason politiikkaa, ja Bulgariassa yhdeksän kaupunkia on laatinut strategioita paikallisella tasolla.
Ifølge rapporter fra de nasjonale kontaktpunktene (35) er det en høy grad av sammenfall mellom målsettinger og målgrupper i de nasjonale strategiene i Europa.
huumestrategiaansa tartuntatautien ehkäisemisen konkreettisia tavoitteita tai tehtäviä tai laatineet erillisen poliittisen muistion, jossa eritellään, miten tartuntatauteja aiotaan ehkäistä huumeidenkäyttäjien piirissä (Espanja, Latvia, Luxemburg, Ruotsi).
I tillegg til sprøytebrukere omfatter målgruppene også sexarbeidere og fengselsinnsatte.
Muutamat jäsenvaltiot (Viro, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta) ovat tehneet kumpaakin.
I de nye sentraleuropeiske medlemsstatene spesielt, men også i Norge, er ungdom og ikke-sprøytebrukere viktige målgrupper for det infeksjonsforebyggende arbeidet.
Malta ja Itävalta aikovat suunnitella erityiset toimintalinjat lähestymistapaansa varten tällä alalla.
I Tyskland og Hellas omfatter den nasjonale narkotikastrategien konkrete tiltak for forebygging av infeksjonssykdommer, men forebygging av infeksjonssykdommer er likevel ikke eksplisitt definert som en målsetting.
Saksassa ja Kreikassa kansalliseen huumestrategiaan sisältyy konkreettisia toimia tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi, vaikka tartuntatautien ehkäisyä ei olekaan nimenomaisesti määritelty ohjelman tavoitteeksi.
Spesielt gjelder dette Estland, Spania, Kypros, Latvia og Litauen. Ti land (37 %) nevner imidlertid eksplisitt forebygging av hepatitt C blant narkotikabrukere (36) i sine strategier mot infeksjonssykdommer.
Tartuntatautien leviämisen ehkäiseminen on nykyisessä strategiassa yhtä tärkeä päämäärä kuin Euroopan unionin edellisessäkin huumestrategiassa ja toimintasuunnitelmassa, ja se täsmennetään vuosiksi 2005–2008 laaditun toimintasuunnitelman tavoitteessa 16.
Irland lanserte i 2004 en høringsprosess for sin strategi, og i Tyskland ble det sendt ut anbefalinger om forebygging
Tämä osoittaa, miten tärkeänä Euroopan hallitukset ja komissio edelleen pitävät puuttumista huumeidenkäytön aiheuttamiin terveysvaikutuksiin. (34)
Strategiene for forebygging av infeksjonssykdommer er i de fleste tilfeller ganske nye, og i en rekke land ble disse strategiene vedtatt samtidig med EUs foregående narkotikastrategi (2000–04), hvor
Norja ja suurin osa EU-maista ovat ilmaisseet selkeästi kantansa tartuntatautien ehkäisyyn huumeidenkäyttäjien keskuudessa, ja ne ovat joko sisällyttäneet kansalliseen
) Analysen baserer seg hovedsakelig på nasjonal rapportering på grunnlag av et strukturert spørreskjema (SQ 23), oppdatert med informasjon fra de nasjonale kontaktpunktene i de nasjonale rapportene.
Nämä tartuntatautien ehkäisemistä koskevat strategiat ovat useimmissa tapauksissa melko äskettäisiä, ja muutamissa maissa ne on hyväksytty samoihin aikoihin kuin EU:n edellinen huumestrategia (2000–2004), jossa tartuntatautien esiintyvyyden vähentäminen huumeidenkäyttäjien keskuudessa otettiin ensimmäisen kerran Euroopan laajuiseksi tavoitteeksi.
) Inkludert Frankrike og England, som begge har fått på plass fullt utviklede strategier for hepatitt C, henholdsvis Plan National Hepatites Virales C et B
) Tartuntatautien ehkäisemiseen viitataan nimenomaisesti vuosiksi 2005–2008 laaditun toimintasuunnitelman tavoitteessa 16.
Kapittel 2: En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin konsultointiprosessin, jonka yhteydessä laadittiin tällainen strategia, ja Saksassa annettiin uusia suosituksia tartuntatautien ehkäisemisestä ja hoidosta.
Lavterskeltjenester spiller en avgjørende rolle når det gjelder å øke narkotikabrukernes tilgang til pleie og omsorg.
Kohderyhminä ovat huumeiden injektiokäyttäjien lisäksi seksityöntekijät ja vangit.
For grupper av narkotikabrukere som er ”skjulte” eller vanskeligere å nå, eller som har mistet kontakten med helsevesenet, kan disse tjenestene fungere som et kontaktpunkt og et miljø der medisinske og sosiale tjenester tilbys.
Etenkin Keski-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa samoin kuin Norjassa on selkeästi kohdennettu tartuntatautien ehkäisytoimia myös nuoriin ja muihin kuin huumeiden injektiokäyttäjiin.
Skadereduksjonsstrategier er en viktig del av dagens europeiske tiltak mot narkotikabruk, og å forbedre tilgangen til tjenester med sikte på forebygging og reduksjon av helseskade er en viktig prioritet i EUs narkotikastrategi for 2005–12.
Haittojen vähentämistä koskevat strategiat ovat olennainen osa EU:n nykyistä huumeidenvastaista työtä, ja palvelujen saatavuuden parantaminen terveyshaittojen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi on yksi vuosiksi 2005–2012 laaditun EU:n huumestrategian painopisteistä.
Den felles strategiske plattformen for reduksjon av helseskade som EUs narkotikastrategi står for, gjenspeiles i mange nasjonale retningslinjer i hele EU og har støttet en integrasjon av evidensbaserte tiltak på området.
EU:n huumestrategian tarjoamat yhteiset strategiset toimintapuitteet terveyshaittojen vähentämiselle heijastuvat monen jäsenvaltion kansallisessa politiikassa ja tukevat näyttöön pohjautuvien ratkaisujen valtavirtaistamista tällä alalla.
Til tross for at informasjonen kunne ha spilt en viktig rolle i kartleggingen av bruksmønstre, trender og tjenestetilgang, synes det som om lavterskelmiljøet for en stor del er dårlig utnyttet.
Kymmenen maan (37 %) tartuntatauteja koskevassa strategiassa mainitaan nimenomaisesti C-hepatiittitartunnan ehkäiseminen huumeidenkäyttäjien keskuudessa. (36) Irlanti käynnisti vuonna 2004
En av de største hindringene er mangelen på standardisering og sammenlignbarhet av de innsamlede dataene.
Matalan kynnyksen keskukset tärkeänä tiedonlähteenä
I 2004 ble det dokumentert en forbedring i kartleggingen av tilgjengeligheten av sprøyter på europeisk plan.
Havaintojen mukaan ruiskujen saatavuuden seuranta parantui Euroopan tasolla vuonna 2004.
Informasjon om tilgjengelighet, bruk og dekning av alle de andre viktige tjenestene som inngår i lavterskeltilbudet, blir derimot knapt registrert på nasjonalt plan i de fleste landene.
Matalan kynnyksen keskusten tarjoamien muiden tärkeiden palvelujen tarjonnasta, käytöstä ja kattavuudesta ei kuitenkaan useimmissa maissa kerätä juuri lainkaan kansallisen tason tietoja.
Det er vanskelig å få oversikt over hvordan situasjonen er på europeisk plan.
Euroopan tilanteesta on vaikea saada kokonaiskuvaa.
Et prosjekt som skal forbedre datasituasjonen er beskrevet i boksen ”Lavterskeltjenester som en viktig datakilde”.
Tiedonsaannin parantamiseksi on käynnistetty hanke, jota esitellään laatikossa ”Matalan kynnyksen keskukset tärkeänä tiedonlähteenä”.
EUs gjeldende handlingsplan etterlyser høykvalitets behandlings- og skadereduksjonstjenester.
Matalan kynnyksen keskuksilla on keskeinen asema huumeidenkäyttäjien hoitoonpääsyn parantamisessa.
Et tiltak i denne retningen er det felles EONN – Correlation-prosjektet, der eksperter fra de nasjonale kontaktpunktene i Frankrike, Irland, Ungarn og Norge bidrar.
EU:n nykyisessä toimintasuunnitelmassa pyritään myös laadukkaisiin hoitopalveluihin ja haittojen vähentämiseen tähtääviin palveluihin.
Correlation-nettverket (European Network for Social Inclusion and Health, www.correlation-net.org) representer statlige og frivillige organisasjoner i 27 europeiske land og finansieres av Europakommisjonens folkehelseprogram (DG SANCO).
Laadunvalvontavälineiden käyttö hoidon sekä haittojen vähentämisen suunnittelussa on tuottanut yhä kohderyhmäkohtaisempia palveluja, joissa on otettu huomioon esimerkiksi sukupuolten erilaiset tarpeet (katso myös sukupuolinäkökulmaa koskeva erityiskysymys).
Bruken av kvalitetsstyringsverktøy i planleggingen av behandling og skadereduksjon har gjort tjenestene mer målrettet i forhold til målgruppen.
Matalan kynnyksen palveluja hyödynnetään aivan liian vähän, kun otetaan huomioon, miten suuri merkitys niillä voisi olla huumeiden käyttötapojen, huumeidenkäytön suuntausten ja palvelujen saatavuuden seurannassa.
For eksempel tas det mer hensyn til behovsforskjeller mellom kjønnene (se utvalgt aspekt om kjønn).
Yhtenä suurimmista esteistä on kerätyn tiedon standardoimattomuus ja vertailukelvottomuus.
Et lignende spesialprogram for amfetaminbrukere finnes i Spania, Slovakia og Storbritannia.
Ranskan, Irlannin, Unkarin ja Norjan kansallisten seurantakeskusten asiantuntijoiden tukema EMCDDA:n ja Correlation-verkoston yhteinen hanke on tämänsuuntainen aloite.
Konkrete trinn for å heve kvaliteten på behandlings- og omsorgstilbudet innbefatter individuell case management, formidling av spesialiserende tjenester (f.eks. behandling av tilleggslidelser), og preterapeutisk vurdering av klientene for å sikre bedre samsvar mellom klientprofil og behandlingen som tilbys, for å øke gjennomføringsgraden og oppnå økt behandlingseffektivitet.
Correlation-verkostoon (European Network for Social Inclusion and Health, http://www.correlation-net.org) osallistuu valtiollisia järjestöjä ja kansalaisjärjestöjä 27:stä Euroopan maasta, ja sitä rahoitetaan Euroopan komission kansanterveysohjelmasta (terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto).
I EU er det vanlig med behandlingsenheter eller -programmer som kun tilbyr tjenester til en bestemt målgruppe.
Yhden ainoan kohderyhmän palvelemiseen erikoistuneet hoitoyksiköt tai -ohjelmat ovat yleisiä koko EU:ssa.
Barn og unge under 18 behandles av spesialiserte tjenester i 23 land: narkotikabrukere med psykiatriske tilleggslidelser behandles i spesialiserte tjenester i 18 land, og alle land utenom Kypros, Latvia, Litauen, Bulgaria og Tyrkia har tjenester som utlukkende er forbeholdt kvinner.
Lapsille ja alle 18-vuotiaille nuorille on varattu 23 maassa omat hoitolaitoksensa; 18 maassa huumeidenkäyttäjiä, joilla on samanaikaisia psykiatrisia sairauksia, hoidetaan erityislaitoksissa; erityisesti naisille suunnattuja palveluja on saatavilla kaikissa muissa maissa paitsi Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Bulgariassa ja Turkissa.
Det er mindre vanlig med tjenester som retter seg mot narkotikabrukere med innvandrerbakgrunn, som tilhører bestemte språkgrupper eller har ulik religiøs eller kulturell bakgrunn, men det rapporteres likevel om slike tilbud i Belgia, Tyskland, Hellas, Spania, Litauen, Nederland, Finland, Sverige og Storbritannia.
Maahanmuuttajaryhmiin tai tiettyä kieltä puhuviin ryhmiin kuuluvien tai tiettyjä uskontoja tai kulttuureja edustavien huumeidenkäyttäjien tarpeisiin suunnitellut palvelut ovat harvinaisempia, mutta niistä raportoivat Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Liettua, Alankomaat, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Til tross for at behandlingstilbudet utvides, er arbeidet med visse grupper narkotikabrukere en stadig utfordring for rusmiddeltjenesten, spesielt narkotikabrukere som har langvarige eller kroniske problemer.
) Analyysi perustuu suurelta osin jäsennetyllä kyselylomakkeella (SQ 23) toimitettuihin kansallisiin raportteihin, jota on päivitetty kansallisten koordinointikeskusten raporteista saaduilla tiedoilla.
Oppsøkende virksomhet og lavterskelstilbud er vanlige tiltak når det gjelder å få kontakt og å arbeide med disse gruppene, som kan være vanskelige å nå.
) Muun muassa Ranska ja Englanti ovat laatineet täysimittaiset C-hepatiitin ehkäisystrategiat: Plan National Hepatites Virales C et B (2002–2005)
Tilgjengelig litteratur, fakta og tall fra medlemsstatene peker i samme retning: narkotikabrukernes livssituasjon er mer problematisk og prekær enn for befolkningen generelt.
Alan kirjallisuus ja jäsenvaltioista saadut tiedot ja luvut osoittavat kaikki samaan suuntaan: huumeidenkäyttäjien elämäntilanteet ovat paljon ongelmallisempia ja epävarmempia kuin tavallisen väestön.
I EUs to siste handlingsplaner har sosial reintegrasjon vært et av de fremste målene for å forbedre narkotikabrukernes helse og sosiale status.
Kahdessa viimeisessä huumausaineita koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa sosiaalinen kuntoutus onkin ollut yksi keskeisistä tavoitteista huumeidenkäyttäjien terveyden ja sosiaalisen aseman parantamiseksi.
Handlingsplanen for 2005–08 oppfordrer alle medlemsstatene til å “forbedre tilgangen til og dekningen av rehabiliteringsprogrammer og programmer for sosial reintegrasjon”.
Toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2005–2008 jäsenvaltioita kehotetaan ”parantamaan mahdollisuuksia osallistua kuntoutusohjelmiin ja yhteiskuntaan sopeutumista koskeviin ohjelmiin ja laajentamaan niitä”.
Selv om sosiale tiltak ikke er en like veletablert respons mot problembruk som behandling, anser fagfolk en kombinasjon av behandling og helsemessige og sosiale tiltak å være den beste løsningen for rehabilitering av narkotikabrukere.
Vaikka sosiaaliset toimenpiteet eivät vieläkään ole yhtä vakiintuneita huumeiden ongelmakäytön ehkäisymuotoja kuin varsinainen hoito, alan ammattilaiset pitävät hoidon, terveydenhuollon ja sosiaalisten toimien yhdistelmää parhaana keinona huumeidenkäyttäjien kuntouttamiseksi.
tilbudet også bygget ut for røyking av crack eller heroin (se EONN, 2004c).
Hieman kiistanalaisempia lähestymistapoja ovat valvotut piikitystilat, joita muutamissa maissa on perustettu lähinnä huumeiden injektiokäyttäjille, mutta viime aikoina samantyyppisiä tiloja on avattu myös crackkokaiinin tai heroiinin polttoa varten (katso EMCDDA, 2004c).
Et annet kontroversielt tema innen utbyggingen av tjenester og eksperimentering er bruk av heroin som virkestoff i substitusjonsbehandling som noen land har innført.
Toinen kiistakapula palvelujen kehittämisen ja kokeilun alalla on heroiini, jota tietyissä maissa on käytetty apuaineena korvaushoidossa.
Generelt er det liten aktivitet på dette området sammenlignet med andre behandlingstilbud, men noen studier tyder på at forskrivning av heroin kan være gunstig for klienter som ikke har hatt utbytte av metadonbasert substitusjonsbehandling.
Vaikka heroiinihoito on muihin hoitovaihtoehtoihin verrattuna edelleen hyvin harvinaista, joidenkin tutkimusten perusteella siitä voi olla hyötyä asiakkaille, joille metadoniylläpitohoito ei ole tuottanut tulosta.
For eksempel rapporterte et randomisert kontrollert forsøk med heroinassistert behandling i Tyskland (Naber og Haasen, 2006) om positive resultater både med hensyn til helse og med hensyn til en reduksjon i bruken av illegale rusmidler.
Esimerkiksi Saksassa äskettäin tehdyssä satunnaistetussa kontrolloidussa kokeessa (Naber ja Haasen, 2006) heroiinihoidosta saatiin positiivisia tuloksia sekä kansanterveyden että laittomien huumausaineiden käytön vähenemisen alalla.
Likevel er det ingen klar tendens i Europa når det gjelder kostnadene og fordelene ved denne tilnærmingen, og den er fremdeles gjenstand for debatt i politiske og vitenskapelige kretser.
Euroopassa ei kuitenkaan ole saavutettu selkeää yksimielisyyttä tämän lähestymistavan kustannuksista eikä hyödyistä, ja se on yhä aihe, josta käydään vilkasta poliittista ja tieteellistä keskustelua.
Det finnes lite data om sosial reintegrasjon i Europa (Dette skyldes hovedsakelig at det er vanskelig å innhente kvantitativ informasjon på området.
Pääasiassa tämä johtuu siitä, ettei tällä alalla juuri voida kerätä määrällistä tietoa.
Derfor er mesteparten av informasjonen basert på kvalitative vurderinger med fokus på retningslinjer, gjennomføring og kvalitetssikring i medlemsstatene (
Suurin osa jäljempänä esitetyistä tiedoista perustuukin laadullisiin arvioihin jäsenvaltioiden politiikasta, aikaansaannoksista ja
Tre land har ingen av delene.
), 20 oli laatinut
I elleve land kommer finansieringen fra statlig/nasjonalt hold, mens åtte land rapporterer om regional/lokal finansiering. Åtte andre land finansieres fra begge hold, uten at ett område dominerer, eller gjennom trygdeordninger.
Hoidon saatavuuden ja laadun parantuessa toiminnan painopiste on joissakin Euroopan kaupungeissa siirtynyt huumeidenkäytön vaikutusten vähentämiseen yhteisöissä.
Utviklingen av “tryggere” substitusjonsprodukter (dvs. stoffer som har mindre sannsynlighet for å havne på svartebørsmarkedet) øker sannsynligheten for at allmennlegen kan bli viktigere i avhengighetsbehandlingen.
Määrätietoisella kenttätyöllä ja houkuttelevilla matalan kynnyksen palveluilla on saatu aikaan lupaavia tuloksia joissakin paikallisissa hankkeissa (katso ”Haittojen vähentämistä koskevat lähestymistavat”, luku 5).
I EUs medlemsstater har problembrukere tilgang til sosiale tiltak gjennom ordninger som enten retter seg kun mot narkotikabrukere, eller mot grupper i sosial nød.
Niistä vuosina 2004 ja 2005 EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti
) Sosial reintegrasjon defineres som ”ethvert sosialt tiltak som tar sikte på å integrere tidligere eller nåværende problematiske narkotikabrukere i samfunnet”.
) Sosiaalisen kuntoutuksen määritelmä kattaa kaikki yhteiskunnalliset tukitoimet, joilla entiset tai nykyiset huumeiden ongelmakäyttäjät pyritään palauttamaan osaksi yhteisöä.
De tre ”pilarene” i sosial reintegrasjon er 1) bolig, 2) utdanning og 3) arbeid (herunder yrkesrettet opplæring).
Sosiaalisessa kuntoutuksessa on kolme ”osatekijää”: 1) asunto, 2) koulutus sekä 3) työ (ja ammatillinen koulutus).
Andre tiltak, som rådgivning og fritidsaktiviteter, kan også brukes som et ledd i sosial reintegrasjon.
Kuntoutukseen voi kuulua muitakin toimenpiteitä, kuten neuvontaa ja vapaa-ajan toimintaa.
) For ytterligere informasjon, se http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1573.)
) Lisätietoja: katso http://www.emcdda.europa.eu/?nnodeid=1573.)
Medlemsstatene pluss Bulgaria, Romania, Tyrkia og Norge. Ingen informasjon tilgjengelig for Estland.
EU:n jäsenvaltioiden lisäksi Bulgaria, Romania, Turkki ja Norja; Virosta ei saatu lainkaan tietoja.
Kapittel 2: En oversikt over responsen på narkotikaproblemet i Europa samt det at hjemløse narkotikabrukere har problemer med å følge reglene, er blant problemene som rapporteres.
Luku 2: Huumeongelman torjunta Euroopassa pääpiirteittäin strategian huumeidenkäyttäjien sosiaalista kuntoutusta varten.
Å få hjemløse narkotikabrukere inn i stabile boligforhold er første steg på veien mot stabilisering og rehabilitering.
Yksi oleellisista toimenpiteistä on asumisen järjestäminen. Yleisin huumeiden ongelmakäyttäjille tarjottu palvelumuoto on ”yleiset tukiasuntopalvelut” (21 maata); 18 maassa on järjestetty
Basert på et anslag over antallet problembrukere og andelen hjemløse blant klienter i behandling, finnes det anslagsvis 75 600 til 123 300 hjemløse problembrukere i Europa.
Euroopassa on noin 75 600–123 300 koditonta huumeiden ongelmakäyttäjää, kun mukaan lasketaan huumeiden ongelmakäyttäjien arvioitu määrä ja kodittomien osuus huumehoitoon hakeutuneista asiakkaista.
Ettersom de fleste land nå har slike fasiliteter, og en del land stadig bygger ut nye strukturer, vil effekten av tiltakene være avhengig av hvorvidt hjemløse narkotikabrukere faktisk har tilgang til disse tjenestene.
Koska asumistiloja on nykyisin saatavilla useimmissa maissa ja koska muutamissa maissa otetaan jatkuvasti käyttöön uusia rakenteita, näiden toimenpiteiden vaikutus riippuu kokonaan siitä, miten pystytään varmistamaan palvelujen saattaminen kodittomien huumeidenkäyttäjien ulottuville.