pere/sami_parallel huggingface dataset:
Miljø, helse, forventet levealder og sosial ulikhet må ses i sammenheng ................................................................91Europas ambisjon er å sikre et miljø som ikke fremkaller skadelige virkninger på helse ................................93For noen forurensende stoffer er luftkvaliteten blitt forbedret, men fortsatt gjenstår store trusler mot folks helse ............................................................................96Trafikk er en vanlig kilde til en rekke skadevirkninger på helse, særlig i urbane strøk ...................................................99Bedre rensing av avløpsvann har ført til økt vannkvalitet, men supplerende tilnærminger kan bli nødvendige for framtida .................................................................................101Kjemiske plantevernmidler i miljøet: muligheter for utilsiktede virkninger på dyreliv og mennesker .................104Nye kjemikalieforskrifter kan hjelpe, men kombinasjonseffekter av kjemikalier forblir et problem ....105Klimaendringer og helse er en økende utfordring for Europa ....................................................................................107Naturmiljøer yter mangfoldige gevinster for helse og velferd, særlig i tettbefolkede områder ............................108Et bredere perspektiv trengs for å ta opp sammenhenger mellom økosystemer og helse samt relaterte utfordringer ..110
Ympäristö, terveys, odotettavissa oleva elinikä ja sosiaalinen eriarvoisuus ovat sidoksissa toisiinsa .......................91Euroopan tavoitteena on tarjota ympäristö, joka ei aiheuta haittaa terveydelle .............................................................93Ulkoilman laatu on parantunut joidenkin saasteiden osalta, mutta merkittäviä terveysuhkia on edelleen ...................96Tieliikenne on erityisesti kaupunkialueilla useiden terveysvaikutuksien yhteinen lähde ..............................................99Parempi jätevesien käsittely on parantanut vesien laatua, mutta tulevaisuudessa voidaan tarvita toisiaan täydentäviä lähestymistapoja .......................................................101Torjunta-aineet ympäristössä: mahdollisuus tahattomiin vaikutuksiin luontoon ja ihmisiin ...............................................104Uusi kemikaaliasetus voi auttaa, mutta kemikaalien yhteisvaikutukset ovat edelleen ongelma ..................................105Ilmastonmuutos ja terveys ovat kasvava haaste Euroopalle ....107Luontoympäristö tarjoaa useita terveyden ja hyvinvoinnin etuja erityisesti kaupunkialueilla .................................................108Ekosysteemien ja terveyden yhteyksiä ja uusia haasteita käsiteltäessä tarvitaan laajempia näkökulmia ............................110
Sammenhenger mellom miljøutfordringer ������������������������������113
Ympäristöhaasteiden väliset yhteydet 113
Sammenhenger mellom miljøutfordringer peker mot økende kompleksitet .........................................................113Arealbruksmønstre reflekterer vekselvirkninger i hvordan vi bruker naturkapital og økosystemtjenester .......117Jord er en livsviktig ressurs som forringes av mange belastninger ..................................................................120Bærekraftig vannforvaltning forutsetter å finne en balanse mellom forskjellige typer bruk ...........................121Å (ikke) holde vårt økologiske fotavtrykk innenfor visse grenser ..............................................................................125Hvordan og hvor vi bruker naturkapital og økosystemtjenester er av betydning .......................................127
Ympäristöhaasteiden väliset yhteydet viittaavat kohti kasvavaa monimutkaisuutta ........................................................113Maankäytön rakenteet kuvastavat kompromisseja tavassamme käyttää luontopääomaa ja ekosysteemipalveluja .......................................................................117Maaperä on elintärkeä luonnonvara, jonka laatua huonontavat monet paineet ...........................................................119Kestävä vesihuolto edellyttää eri käyttötarkoitusten tasapainottamista ............................................................................121Pidämme ekologisen jalanjälkemme kohtuuden rajoissa — vai pidämmekö? .........................................................................125Merkittävää on se, miten ja missä käytämme luontopääomaa ja ekosysteemipalveluja .....................................127
Imidlertid gjenstår store miljøutfordringer, og disse vil ha alvorlige konsekvenser for Europa dersom vi ikke gjør noe for å takle dem.
Kuitenkin edelleen on suuria ympäristöön liittyviä haasteita, joilla käsittelemättöminä on merkittäviä seurauksia Euroopalle.
Nytt for 2010-rapporten er en forbedret forståelse av hvordan forskjellige miljøutfordringer og globale megatrender henger sammen og påvirker hverandre.
Vuoden 2010 raportissa on edellisiin EEA:n Euroopan ympäristön tilan ja näkymien raportteihin verrattuna kattavampi käsitys ympäristöhaasteiden keskinäisistä yhteyksistä sekä yhteyksistä niiden ja ennennäkemättömien maailmanlaajuisten megatrendien välillä.
Slik har vi kunnet foreta en mer dyptgående analyse av de menneskeskapte systemiske risikoene og endringene som setter hele økosystemer i fare, og vi har vunnet innsikt i svakheter ved styre og ledelse.
Tämä on tehnyt mahdolliseksi ekosysteemien turvallisuutta uhkaavien ihmisen aiheuttamien systeemisten riskien ja haavoittuvuuksien syvällisemmän arvioinnin ja lisännyt tietoa hallinnon puutteista.
Framtidsutsiktene for Europas miljø er blandet, men vi har metoder for å gjøre miljøet mer motstandsdyktig mot framtidige trusler.
Euroopan ympäristön tulevaisuudennäkymät ovat vaihtelevia mutta on mahdollisuuksia saada ympäristö vastustuskykyisemmäksi tulevia uhkia ja muutoksia vastaan.
Disse inkluderer miljøinformasjonsteknologier, nye metoder for å føre naturressursregnskap, og en fornyet innsatsvilje mot etablerte prinsipper som føre-var og forebygging, rydde opp ved kilden og forurenser-betaler.
Näitä mahdollisuuksia ovat vertaansa vailla olevat ympäristötietoresurssit ja tekniikat, käyttöönottoon valmiit resurssien tilinpitomenetelmät ja jatkuva sitoutuminen vakiintuneisiin varovaisuuden ja ennaltaehkäisyn periaatteisiin samoin kuin vahinkojen torjumiseen niiden lähteellä ja saastuttaja maksaa -periaatteeseen.
Disse overordnete funnene støttes av 10 hovedbudskap:
Näitä kattavia tuloksia tukevat seuraavat kymmenen keskeistä viestiä:
Den vedvarende utarmingen av Europas naturkapital og økosystemtjenester vil til slutt undergrave Europas økonomi og bryte ned den sosiale bindekraften.
Euroopan luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen jatkuva väheneminen tulee lopulta heikentämään Euroopan taloutta ja murentamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
De fleste negative endringene kommer som følge av den økte bruken av naturressursene for å dekke produksjons- og forbruksmønstrene våre. Slik lager vi et betydelig økologisk fotavtrykk, både i Europa og i resten av verden.
Luonnonvarojen kasvava käyttö tuotannon ja kulutuksen tyydyttämiseksi aiheuttaa useimmat negatiivisista muutoksista.
Klimaendringer – EU har redusert klimagassutslippene sine og er i rute i henhold til sine forpliktelser i Kyoto-protokollen.
Ilmastonmuutos – EU on vähentänyt kasvihuonekaasupäästöjä ja on saavuttamassa Kioton pöytäkirjan sitoumukset.
Globale og europeiske utslippsreduksjoner er imidlertid langt fra tilstrekkelige til å holde gjennomsnittlige temperaturstigninger verden over på under 2 °C. Større innsats må til for å dempe og begrense virkningene av klimaendringene, og vi må få på plass tiltak for å øke Europas motstandsdyktighet.
Kuitenkaan maailmanlaajuiset ja eurooppalaiset kasvihuonekaasujen päästöjen vähennykset eivät läheskään riitä pitämään maailman lämpötilan keskimääräistä nousua kahta astetta pienempänä. Vahvempia ponnistuksia tarvitaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia hillittäessä ja toteutettaessa sopeutumistoimia Euroopan vastustuskyvyn lisäämiseksi.
• mellom sektorvise politiske retningslinjer implementert på alle nivåer, kan bidra til bedre balanse mellom behovet for å bevare naturkapital og å bruke den for å holde økonomien i gang.
• toisaalta säilyttää luontopääoma ja toisaalta käyttää sitä talouden käyttövoimana.
En mer integrert tilnærming vil også kunne bidra til et rammeverk for å måle framgang og underbygge sammenhengende analyse på tvers av mange forskjellige politiske mål.
Tämänkaltainen yhdennetympi lähestymistapa tarjoaisi myös puitteet laaja-alaisemmalle edistyksen mittaamiselle ja tukisi yhtenäistä useita politiikan tavoitteita kattavaa analyysiä.
Natur og biologisk mangfold – Europa har etablert et bredt nettverk av verneområder og verneprogrammer for å stoppe tapet av truede arter.
Luonto ja luonnon monimuotoisuus – Eurooppaan on perustettu laaja suojelualueiden verkosto ja suojeluohjelmia kääntämään uhanalaisten lajien häviämiskehitys.
Imidlertid innebærer utbredte arealendringer, forringelse av økosystemer og tap av naturkapital at EU ikke vil nå sitt mål om å stanse tap av biologisk mangfold innen 2010.
Laajalle levinnyt maisemien muuttaminen, ekosysteemien heikentyminen ja luontopääoman väheneminen tarkoittaa kuitenkin sitä, ettei EU pysty saavuttamaan tavoitetta pysäyttää luonnon monimuotoisuuden väheneminen vuoteen 2010 mennessä.
For å bedre situasjonen må vi prioritere biologisk mangfold og økosystemer i utformingen av politikk på alle nivåer, særlig i sammenheng med landbruk, fiskeri, regional utvikling og arealplanlegging.
Tilanteen parantamiseksi luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit on asetettava etusijalle kaikissa poliittisissa päätöksissä erityisesti silloin, kun käsitellään maataloutta, kalastusta, aluekehitystä, koheesiota ja aluesuunnittelua.
Naturressurser og avfall – Miljørelatert regelverk og økoinnovasjon har ført til økt ressurseffektivitet.
Parempi resurssitehokkuus ja turvallisuus voidaan saavuttaa esimerkiksi käyttämällä laajennettuja elinkaarianalyysejä, joilla voidaan kuvata täysimääräisesti tuotteiden ja toiminnan ympäristövaikutuksia.
Europa har på noen områder klart å frakople den økonomiske veksten fra økningen i ressursbruk, utslipp og generering av avfall.
Tämä voi vähentää Euroopan riippuvuutta resursseista maailmanlaajuisesti ja edistää innovointia.
En fullstendig frakopling forblir imidlertid en utfordring, særlig for husholdninger.
Hinnoittelu, jossa luonnonvarojen käytöstä aiheutuvat vaikutukset otetaan huomioon täysimääräisesti, on tärkeä keino ohjattaessa yritysten ja kuluttajien käyttäytymistä kohti tehokkaampaa resurssien käyttöä.
Mye tyder på at det er rom for både å forbedre produksjonsprosessene ytterligere og å endre forbruksmønstrene våre for å redusere belastningen på miljøet.
Eri sektorien politiikkojen ryhmittely niiden resurssitarpeiden ja ympäristöpaineiden mukaan parantaisi yhtenäisyyttä, tarttuisi yhteisiin haasteisiin tehokkaasti, maksimoisi taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt ja auttaisi välttämään seurauksia, joita ei ole tarkoitettu.
Vi kan oppnå økt ressurseffektivitet og ressurssikkerhet ved å se på hele livsløpet, for å registrere den fulle og hele miljøvirkningen av produkter og aktiviteter.
Luonnonvarat ja jätteet – Ympäristölainsäädäntö ja ekoinnovointi ovat lisänneet luonnonvarojen käytön tehokkuutta kytkemällä joillakin sektoreilla luonnonvarojen käytön sekä päästöt ja jätteiden syntymisen suhteellisesti irti talouskasvusta.
Dette kan redusere Europas avhengighet av ressurser globalt og fremme innovasjon.
Täydellinen irtikytkentä on silti edelleen haaste erityisesti kotitalouksille.
Å gruppere sektorrelaterte politiske retningslinjer i henhold til sektorenes ressursbehov og miljøbelastninger vil tydeliggjøre sammenheng og konsekvens, føre til at felles utfordringer håndteres effektivt, maksimere økonomiske og sosiale gevinster og bidra til å unngå utilsiktede konsekvenser.
Tämä osoittaa että on varaa ei vain parantaa edelleen tuotantoprosesseja vaan myös muuttaa kulutustottumuksia ympäristöön kohdistuvien paineiden vähentämiseksi.
Miljø, helse og livskvalitet – Vann- og luftforurensningen er blitt redusert, men vi har ikke klart å oppnå god økologisk kvalitet i alle vannmasser, og vi har heller ikke klart å sørge for god luftkvalitet i alle byer og tettsteder.
Ympäristö, terveys ja elämänlaatu – Vesien ja ilman pilaantuminen on vähentynyt mutta ei tarpeeksi kaikissa vesistöissä hyvän ekologisen laadun saavuttamiseksi tai kaikissa taajamissa hyvän ilmanlaadun varmistamiseksi.
Utbredt eksponering for mange forurensende stoffer og kjemikalier, i tillegg til bekymringer om langsiktig fare for menneskelig helse, tyder på at vi trenger mer langsiktige forebyggingsprogrammer mot forurensning og bruk av føre-var-prinsippet.
Laaja altistuminen monille epäpuhtauksille ja kemikaaleille sekä huoli pitkän aikavälin haitoista terveydelle merkitsevät yhdessä tarvetta vielä laajapohjaisempiin pilaantumisen ehkäisemisohjelmiin ja ennalta varautuvien lähestymistapojen käyttöön.
Vi vil fortsatt tjene på å implementere miljøpolitikk og styrke miljøforvaltningen� Bedre gjennomføring av bransjevise eller sektorrettede og miljøpolitiske politiske tiltak vil bidra til å sikre at vedtatte mål blir nådd og levere reguleringsstabilitet til næringslivet.
Ympäristöpolitiikan täytäntöönpano ja ympäristön hallinnan lujittaminen tarjoaa jatkossakin hyötyjä. Eri sektorien politiikkojen ja ympäristöpolitiikan parempi täytäntöönpano auttaa varmistamaan tavoitteiden saavuttamisen ja tarjoamaan yrityksille vakaa sääntelyympäristö.
En bredere forpliktelse til miljøovervåkning og oppdatert rapportering om forurensende stoffer og avfall, ved bruk av den beste tilgjengelige informasjon og økonomi, vil gjøre miljøforvaltningen mer effektiv.
Laajapohjaisempi sitoutuminen ympäristön seurantaan ja ajan tasalla olevaan raportointiin ympäristökuormituksesta ja jätteistä käyttäen parhaita saatavilla olevia tietoja ja tekniikoita lisää ympäristöhallinnon tehokkuutta.
Dette inkluderer reduksjon av langsiktige utbedrings- og forebyggingskostnader ved at man handler tidlig.
Tähän sisältyy pitkän aikavälin korjaus- ja kunnostuskustannusten vähentäminen sillä, että toimitaan riittävän ajoissa.
Sammenhenger mellom miljøtilstand i Europa og diverse globale megatrender tyder på flere og større systemiske risikoer.
Yhteydet Euroopan ympäristön tilan ja eri maailmanlaajuisten megatrendien välillä merkitsevät systeemisten riskien lisääntymistä.
Mange påvirkninger henger sammen, påvirker hverandre gjensidig og vil utvikle seg over tiår heller enn år.
Monet keskeiset muutostekijät ovat tiukasti riippuvaisia toisistaan ja voivat paljastua pikemminkin vuosikymmenien kuin vuosien kuluessa.
Disse trendene og sammenhengene, mange av dem utenfor Europas direkte innflytelse, vil ha betydelige konsekvenser og kan true en bærekraftig utvikling av Europas økonomi og samfunn.
Tällaisilla riippuvuussuhteilla ja trendeillä, joista monet ovat Euroopan suoran vaikutuksen ulkopuolella, on merkittäviä seurauksia ja mahdollisia uhkia Euroopan talouden ja yhteiskunnan vastustuskyvylle ja kestävälle kehitykselle.
Bedre kunnskap om sammenhengene og usikkerheten knyttet til disse vil være avgjørende.
Näiden yhteyksien ja niihin liittyvien epävarmuustekijöiden parempi tuntemus on välttämätöntä.
Ved å bli en grønnere europeisk økonomi vil vi sikre den langsiktige bærekraften av Europas miljø.
Muutos kohti vihreämpää Euroopan taloutta varmistaa ympäristön pitkän aikavälin kestävyyden Euroopassa ja sen lähiympäristössä.
Holdningsendringer vil være viktige.
Tässä yhteydessä asenteiden muutokset ovat tärkeitä.
Sammen kan myndigheter, næringsliv og borgere delta i forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester, skape nye måter å bruke ressursene effektivt på og utforme rettferdige skattereformer.
Sääntelyviranomaiset, yritykset ja kansalaiset voisivat yhdessä osallistua laajemmin luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen hoitoon, uusien ja innovatiivisien resurssien käyttötapojen luomiseen ja oikeudenmukaisen verouudistuksen suunnitteluun.
Gjennom utdannelse og bruk av sosiale media kan folk flest engasjeres i å takle globale utfordringer som å holde middeltemperaturstigning på under 2 °C globalt.
Koulutuksen ja erilaisten sosiaalisten medioiden avulla kansalaiset voivat olla mukana ratkaisemassa maailmanlaajuisia ongelmia kuten kahden asteen ilmastotavoitteen saavuttaminen.
En målrettet forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester er en forutsetning for å hanskes med miljøbelastningen fra flere sektorer. Arealplanlegging, ressursregnskap og koordinering
Siemenet tuleville toimille ovat olemassa: edessä oleva tehtävä on auttaa niitä juurtumaan ja kukoistamaan.
Europa er svært avhengig av naturkapital og økosystemer i inn- og utland
Eurooppa nojautuu vahvasti luontopääomaan ja ekosysteemeihin kotimaassa ja ulkomailla
Det Europa som tas opp i denne rapporten huser rundt 600 millioner
Tämä raportti tarkastelee Eurooppaa, jossa asuu noin 600 miljoonaa ihmistä ja joka kattaa noin 5,85 miljoonaa neliökilometriä.
Med et gjennomsnitt på 100 mennesker per km2 er Europa ett av verdens mest tettbefolkede områder, og rundt 75 % av den totale befolkning
Asukastiheys on keskimäärin 100 henkilöä neliökilometrillä, mikä tekee Euroopasta yhden tiheimmin asutuista alueista maailmassa. Noin 75 % Euroopan
bor i byer og tettsteder (
väestöstä asuu taajamissa (
Europeerne er tungt avhengige av naturkapital og økosystemtjenester som ligger innenfor og utenfor Europas grenser.
Eurooppalaiset ovat vahvasti riippuvaisia sekä Euroopan rajojen sisäpuolisista että ulkopuolisista luonnonvaroista ja ekosysteemipalvelujen virroista.
To grunnleggende spørsmål melder seg i denne sammenheng.
Riippuvuudesta syntyy kaksi peruskysymystä.
Brukes naturkapital og økosystemtjenester i dag på en bærekraftig måte for å skaffe nødvendige goder som mat, vann, energi, materialer, så vel som for klima- og flomregulering?
Käytetäänkö pääomaa ja palveluja kestävästi tuotettaessa elintärkeitä hyötyjä kuten ruoka, vesi, energia, materiaalit sekä ilmaston ja tulvien sääntely?
Er dagens miljøressurser, dvs. luft, vann, jord, skoger, biologisk mangfold, stabile nok til å kunne sikre friske befolkninger og sunne økonomier i framtida?
Ovatko luonnonvarat kuten ilma, vesi, maaperä, metsät, luonnon monimuotoisuus tarpeeksi turvattuja niin että ihmiset ja taloudet voidaan pitää hyvässä kunnossa tulevaisuudessa?
Tilgang til pålitelig og oppdatert informasjon om miljøet utgjør grunnlag for handling
Saatavilla oleva, luotettava ja ajan tasalla oleva tieto ympäristöstä luo perustan toiminnalle
For å besvare slike spørsmål, trenger både de som utformer miljøpolitikken, så vel som øvrige innbyggere og velgere, tilgjengelig, relevant, troverdig og legitim informasjon.
Voidakseen vastata tällaisiin kysymyksiin kansalaiset ja päättäjät tarvitsevat saatavilla olevaa, asiaankuuluvaa, uskottavaa ja perusteltua tietoa.
I henhold til diverse spørreundersøkelser, ser folk som er opptatt av miljøets tilstand at det å levere mer informasjon om miljøutvikling og belastninger på miljøet, er en av de mest effektive måter å hanskes med miljøproblemer på, sammen med bøter og streng rettshåndhevelse (3).
Eri kyselyjen mukaan ympäristön tilasta huolestuneet ihmiset katsovat että tiedon tarjoaminen ympäristön trendeistä ja paineista on yksi tehokkaimpia tapoja käsitellä ympäristöongelmia sakkojen ja vahvan täytäntöönpanon ohella (3).
Det europeiske miljøbyråets (EEA) mål er å levere slik tidsriktig, målrettet, relevant og pålitelig informasjon om miljøet for å støtte bærekraftig utvikling og å bistå til å oppnå vesentlige og målbare forbedringer i Europas miljø (4).
Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) tavoitteena on tarjota ympäristön tilasta sellaista oikea-aikaista, kohdennettua, asianmukaista ja luotettavaa tietoa, jolla tuetaan kestävää kehitystä ja autetaan saavuttamaan merkittäviä ja mitattavissa olevia parannuksia Euroopan ympäristössä (4).
Et ytterligere krav er at EEA med
Lisäksi edellytetään, että EEA julkaisee säännöllisesti arviointeja ympäristön tilasta ja
Miljøstatus i Europa 2010 (SOER 2010) ( jevne mellomrom publiserer vurderinger av miljøets status i Europa.
Euroopan ympäristö Tila ja näkymät 2010
Denne rapporten er den fjerde i serien (
Maittaiset arvioinnit
Å forstå klimaendringer
Ilmastonmuutoksen ymmärtäminen
Å skadebegrense virkninger av klimaendringer
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Rapporten tar også opp fire regionale havområder: Nordøst-Atlanteren, Østersjøen, Middelhavet og Svartehavet.
Maittaiset ja alueelliset katsaukset
Tilpasning til klimaendringer
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
Som rapport på europeisk nivå, supplerer denne rapporten
EU-tason raporttina se täydentää kansallisen tason eurooppalaisia ympäristön tilaraportteja (B).
Skadebegrensning for klimaendringer
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Luftforurensning
Ilmansaasteet
Miljøets tilstand i Europa viser betydelig framgang, men det gjenstår fortsatt utfordringer
Materiaalien käyttö ja jätteiden syntyminen, vaikka vielä lisääntyvätkin, kasvavat hitaammin kuin talous.
Vannressurser: kvantitet og utbredelse
Vesivarojen määrä ja virtaukset
Hver av de ovennevnte vurdert av hvert EEA-medlemsland (32) og EEA-samarbeidsland (6)
Jokaisen yllä olevan on arvioinut kukin EEA:n jäsenmaa (32) ja EEA -yhteistyömaa (6)
) ( det usannsynlig at det overordnede mål, å begrense klimaendringer til en temperaturstigning på mindre enn 2 °C globalt i løpet av dette århundret, nås – delvis på grunn av klimagassutslipp fra andre deler av verden.
Myös kattavaa tavoitetta rajoittaa ilmastonmuutoksen lämpötilan nousu globaalisti alle kahden asteen tämän vuosisadan aikana ei todennäköisesti saavuteta, mikä osittain johtuu muun maailman kasvihuonekaasupäästöistä.
Hvilke land og områder tar denne rapporten opp?
Mitkä maat ja alueet ovat mukana raportissa?
Undergruppe EU-15
Osa-alue EU-27
Østerrike, Belgia, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Hellas, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Portugal, Spania, Sverige, Storbritannia
Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta
Flere sentrale miljøproblemer vises ikke i denne oppsummerende oversikten, enten fordi de mangler eksplisitte målsettinger eller fordi det er for tidlig å måle framgang i forhold til målsettinger det nylig er blitt enighet om.
Useat keskeiset ympäristökysymykset eivät ole esillä tässä yhteenvetotaulukossa, joko siksi ettei niillä ole yksiselitteisiä tavoitteita tai siksi, että on liian aikaista mitata edistymistä vasta viime aikoina sovittuihin tavoitteisiin nähden.
Slike miljøproblemer inkluderer eksempelvis lyd, kjemikalier og skadelige stoffer, naturlige og teknologiske risikoer.
Tällaisia teemoja ovat esimerkiksi melu, kemikaalit ja vaaralliset aineet sekä luonnon ja teknologian riskit.
De er imidlertid vurdert i påfølgende kapitler i denne rapporten, og resultatene fra analysene av disse spørsmål har bidratt til rapportens konklusjoner.
Niitä käsitellään kuitenkin raportin myöhemmissä luvuissa ja niiden analyysien tulokset ovat vaikuttaneet raportin päätelmiin.
Det europeiske frihandelsområdet EFTA-landene
Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat
Kroatia, Den tidligere jugoslaviske republikk Makedonia
Kroatia, Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia
Samarbeidsland til Det europeiske miljøbyrået (det vestlige Balkan)
EEA -yhteistyömaat (Länsi-Balkan)
Potensielle kandidatland til medlemskap i EU
Mahdolliset ehdokasmaat
EEA-38 = Medlemsland i Det europeiske miljøbyrået (EEA-32) + samarbeidsland til Det europeiske miljøbyrået (det vestlige Balkan).
EEA-38 = EEA:n jäsenmaat (EEA-32) + EEA:n yhteistyömaat (Länsi-Balkan).
Samlet sett trer det fram et bilde av framgang når det gjelder klimamål. Dette bekrefter funnene i tidligere europeiske miljøstatusrapporter, nemlig at det har funnet sted betydelige forbedringer på mange områder, men at det fortsatt gjenstår et antall større utfordringer.
Yleinen syntymässä oleva kuva edistymisestä kohti ympäristötavoitteita vahvistaa edellisten Euroopan ympäristön tilan raporttien päätelmiä: huomattavia parannuksia on tapahtunut monilla alueilla, mutta joukko suuria haasteita on edelleen olemassa.
Dette bildet reflekteres også i nyere utgaver av EU-kommisjonens ”Årlig gjennomgang av miljøpolitikk” (Annual Environment Policy Reviews), der opp til to tredjedeler av de 30 valgte miljøindikatorer viser dårlig ytelse eller foruroligende tendens, mens de øvrige indikerer enten god ytelse eller i det minste blandet framgang i
Tämä kuva näkyy myös tuoreimmassa Euroopan komission raportissa Vuotuinen ympäristöpolitiikan tarkastelu, jossa jopa kaksi kolmasosaa valituista 30 ympäristöindikaattorista osoittaa heikkoa edistymistä tai huolestuttavaa trendiä, kun taas loput osoittavat joko hyvää tai ainakin
Av praktiske grunner er grupperingene som her brukes, basert på etablerte politiske grupperinger (som per 2010) heller enn på miljørelaterte forhold. Det er følgelig variasjoner i miljøytelse innen gruppene og betydelige overlappinger dem imellom.
Käytännön syistä ryhmät perustuvat vakiintuneisiin poliittisiin ryhmittymiin (vuoden 2010 tilanne) eivätkä pelkästään ympäristönäkökohtiin.
Der mulig, er dette trukket fram i rapporten.
Tämä on tuotu raportissa esiin aina kun se on ollut mahdollista.
Sammenhenger mellom miljøproblemer peker mot miljømessige systemrisikoer
Ympäristöpaineiden väliset yhteydet viittaavat ympäristön systeemisiin riskeihin
Denne rapporten beskriver tilstanden til og tendenser i Europas miljø så vel som framtidsutsikter langs en rød tråd bestående av fire miljørelaterte problemområder: klimaendringer; natur og biologisk mangfold; naturressurser og avfall; og miljø, helse og livskvalitet.
Tässä raportissa kuvataan ympäristön tilaa ja kehitystä Euroopassa sekä tulevaisuuden näkymiä johtoajatuksena neljä ympäristökysymystä: ilmastonmuutos, luonto ja luonnon monimuotoisuus, luonnonvarat ja jätteet sekä ympäristö, terveys ja elämänlaatu.
Disse fire problemområdene er blitt valgt som inngangspunkter ettersom de er prioriterte saker i de nåværende strategiske europeiske retningslinjer i EUs 6. miljøhandlingsprogram (J) (12) og EUs Bærekraftstrategi (13), og derved bidrar til å skape en direkte sammenheng med det europeiske miljøpolitiske rammeverk.
Nämä neljä asiaa on valittu lähtökohdiksi koska ne ovat painopisteitä nykyisissä Euroopan strategisissa linjauksissa EU:n kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (J
Analysene peker mot det faktum at dagens forståelse og oppfatning av miljøutfordringer er i endring: de kan ikke lenger ses som
Analyysit osoittavat, että ympäristöhaasteiden ymmärtäminen ja niistä syntyvät käsitykset ovat muuttumassa.
Antydende og oppsumerende tabell over framgang i forhold til oppnåelse av miljømål eller målsettinger, og vesentlige trender blant relaterte tendenser i løpet av de siste 10 år (C)
Yhteenvetotaulukko edistymisestä kohti ympäristötavoitteita ja -päämääriä sekä niihin liittyvistä trendeistä viimeisten 10 vuoden ajalta (
Antydende og oppsumerende tabell over framgang i forhold til oppnåelse av miljømål eller målsettinger, og vesentlige trender blant relaterte tendenser i løpet av de siste 10 år (C) (forts.)
Yhteenvetotaulukko edistymisestä kohti ympäristötavoitteita ja -päämääriä sekä niihin liittyvistä trendeistä viimeisten 10 vuoden ajalta (C) (jatk.)
EU-27 – på rett spor?
Ympäristökysymys
m ålsetting – hvilken?
EU-27 tavoite / päämäärä
Grenseoverskridende luftforurensning
Ilmansaasteiden kaukokulkeutuminen
Å øke forbruk av energi fra fornybare kilder med 20% innen 2020 (b) ý è
Lisätä uusiutuvan energian kulutusta 20 % vuoteen
Luftkvalitet i byer (svevestøv og ozon) ý è m
Saavuttaa ilmanlaatu, joka ei aiheuta kielteisiä b
Å oppnå nivåer av luftkvalitet som ikke har negative helsevirkninger (
) m terveysvaikutuksia (
Å ikke overskride kritiske mengder av eutrofierende stoffer ( c)
Ei ylitetä rehevöittävien aineiden kriittistä c) kuormitusta (
Belastning på økosystemer (fra luftforurensning, eksempelvis eutrofiering)
Ekosysteemien paineet (Ilmansaasteiden aiheuttamat, esim. rehevöityminen)
Fredningstilstand (vern av EUs viktigste habitater og arter)
Merkkien selitykset Myönteinen kehitysî Laskeva trendiì Nouseva trendi
Å oppnå fordelaktig fredningsstatus, organisere nettverket Natura 2000 (d)
Saavuttaa suotuisa suojelutaso, vakiinnuttaa
Negativ utvikling(î) Nedadgående tendens(ì) Oppadgående tendens
Suojelun taso (Turvata EU:n tärkeimmät luontotyypit ja lajit) d )
T ap a v biologisk mangfold ý (terrestriske)
¨ Vaihteleva kehitys(Yleinen ongelma säilyy) ý (Maaympäristö)
Å reversere negative artsrikdom- ý EU ikke på sporet(noen land kan nå målet) f ý (marine)
Pysäyttää luonnon monimuotoisuuden ý EU ei ole saavuttamassa tavoitetta (Joissakin maissa tavoite voidaan saavuttaa) f ý (Meriympäristö)
(terrestriske og marine arter & habitater) e) ( tendenser ( )
Monimuotoisuus (Maan ja meren lajit ja elinympäristöt) e) ( väheneminen (
¨ Blandet framgang (men samlet sett fortsatt et problem) þ EU på rett spor (noen land vil kanskje ikke nå målet)
) þ EU on saavuttamassa tavoitteen (Joissakin maissa ei välttämättä täytetä tavoitetta)
Jordforringelse (jorderosjon)
Maaperän pilaantuminen (Maaperän eroosio)
Å forhindre ytterligere jordforringelse og bevare jordas funksjoner (g)
Estää maaperän huonontuminen ja suojella
Det europeiske miljøbyrå, EEA (
EEA ( g sen toimintoja (
Å frakople ressursbruk fra økonomisk vekst (
Irtikytkentä (Luonnonvarojen käyttö ja talouskasvu) kasvu (
Avfallshåndtering (gjenvinning)
Jätehuolto (Kierrätys)
Flere gjenvinningsmål for forskjellige spesifikke typer avfall
Useita kierrätystavoitteita tietyille jätevirroille
Å oppnå god kvantitativ tilstand på
Saavuttaa hyvä määrällinen vesistöjen
(v an n utnyttelse ) i ) v annmasser (
Vesistressi (Vesivarojen hyödyntäminen) i ) tila (
Utvikling av miljøproblemer og miljøutfordringer
Ympäristökysymysten ja haasteiden kehitys
1970- / 1980- årene (til i dag) enkeltstående, ukompliserte og spesifikke saker.
Raportissa pyritään valottamaan eri näkökulmista ympäristökysymysten välisten monimutkaisten yhteyksien keskeisiä ominaisuuksia.
Utfordringene er heller i økende grad brede i spekter og komplekse, deler av et vev av sammenkoplede og gjensidig avhengige funksjoner som ytes av forskjellige systemer i naturen og i samfunnet.
Eri ympäristöhaasteiden yhteyksiä tarkastellaan yksityiskohtaisesti samoin kuin ympäristön ja talouden eri sektorien trendejä ja politiikkoja.
Dette innebærer ikke at miljøbekymringene som oppsto i det forrige århundret, som hvordan klimagassutslipp og tap av biologisk mangfold skulle kunne reduseres, ikke lenger er viktige. Snarere peker det mot en økt grad av kompleksitet i vår måte å forstå og reagere på miljøutfordringer på.
Esimerkiksi ilmastonmuutoksen nopeuden hillintä edellyttää paitsi voimalaitosten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä myös monipuolisempaa liikenteen ja maatalouden hajapäästöjen vähentämistä sekä muutoksia kotitalouksien kulutustottumuksissa.
Økendegradavkompleksitet og renovasjon; redusere virkninger fra fyllplasser og utslipp
Perustetaan ekologisia verkostoja;
Rapporten forsøker fra forskjellige synspunkter å kaste lys over sentrale trekk ved de komplekse sammenhengene mellom forskjellige miljøproblemer.
Vähennetään teolisuuden, liikenteen ja maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä; lisätään uusiutuvan energian osuutta.
Det gjør den ved å gi en nærmere analyse av sammenhengene mellom miljøutfordringer, så vel som mellom miljø- og bransjetendenser og deres respektive politiske retningslinjer.
Eurooppalaiset ja globaalit trendit yhdistettyinä viittaavat kohti joukkoa systeemisiä ympäristöriskejä, joissa yksittäisen tekijän sijasta koko järjestelmä mahdollisesti häviää tai vahingoittuu.
For eksempel krever det å redusere takten på klimaendringer ikke bare reduksjon av klimagassutslipp fra kraftverk, men også reduksjon i mer diffuse utslipp fra transport og landbruk så vel som endringer i husholdningsforbruk.
Lopputulosta voivat pahentaa riskien keskinäiset monet riippuvuussuhteet. Systeemiset riskit voivat toteutua äkillisten tapahtumien johdosta tai ne voivat rakentua ajan mittaan.
gjennom forebygende tilnærming.
Vaikutukset ovat usein suuria ja mahdollisesti katastrofaalisia (14).
Etablere økologiske nettverk; styre invaderende arter; redusere trykk fra landbruk, skogbruk, fiskeri og transport.
Useissa taustalla tapahtuvissa Euroopan ympäristön kehityskuluissa voidaan nähdä systeemisen riskin keskeisiä ominaisuuksia: päästöjä yhteisistä lähteistä (esimerkiksi liikenteeseen liittyvät melu ja ilmansaasteet) ilmaan, veteen ja maaperään, säännelään kemialisia aineita.
fra vanlige kilder (som transportrelatert lydforurensning og luftforurensning) i/til luft, vann, jord; forbedre regulering av kjemiske stofer.
Monet Euroopan ympäristökysymykset, kuten ilmastonmuutos tai luonnon monimuotoisuuden väheneminen, ovat sidoksissa toisiinsa ja niillä on monimutkainen ja usein globaali luonne.
Forbedre Redusere folks efektiviteten i kombinerte ressursbruk (bruk eksponering
Parannetaan Vähennetään luonnon-ihmisten varojen yhdistettyä käytön (kuten altistumista
Systemiske risikoer kan bli trigget av plutselige hendelser eller av forhold som bygger seg opp over tid, med virkninger som ofte blir omfattende og muligens katastrofale (14).
Yhdistetään ekosysteemipalvelut ilmastonmuutokseen, luonnonvarojen käyttöön ja
Integrere økosystemtjenester forbundet med klimaendringer, ressursbruk og helse; stå til regnskap for bruk av naturkapital
kulutuksele; hilitsemisen ja sopeutumisen globaali taakanjako.
Etablere økonomiomspennende tilnærminger, besørge belønninger for god atferd og balansere motorer for forbruk; dele globale byrder mht. skadebegrensning og tilpasning.
Kun ympäristöhaasteet ovat muuttuneet entistä monimutkaisemmiksi ja syvästi sidoksissa muihin yhteiskunnallisiin huolenaiheisiin oleviksi, niihin liittyvät epävarmuustekijät ja riskit ovat lisääntyneet.
for farlig forurensning og andre stressfaktorer; bedre knytte sammen menneskelig helse og økosystemhelse.
eri toimialojen halintaa koskevissa päätöksissä.
mange av Europas miljøproblemer, som klimaendringer og tap av biologisk mangfold, er forbundet med hverandre og har en kompleks og ofte global karakter; materialer, mat, energi, vann) og forbruk til tross for økende etterspørsel, reduserte ressurser og konkurranse; renere produksjon.
haitalisile päästöile ja muile stressi-tekijöile; kytketään paremmin ihmisten ja ekosysteemin terveys toisiinsa.
land, biologisk mangfold, jord) i beslutninger om sektorforvaltning.
resurssien ja kilpailun edessä; puhtaampi tuotanto.
• mer integrerte tiltak på tvers av politiske domener kan bidra til å gi positive miljøutslag som også gagner den bredere samfunnsøkonomi;
• politiikan eri alojen integroidummat toimet voivat auttaa saavuttamaan myönteisiä ympäristövaikutuksia ja samalla hyötyjä laajemminkin kansantaloudessa
• bærekraftig forvaltning av naturkapital fordrer en overgang til en grønnere, mer ressurseffektiv økonomi.
• kestävä luontopääoman taloudenpito edellyttää siirtymistä vihreämpään, resursseja tehokkaammin käyttävään talouteen.
Rapporten framlegger ikke noen advarsler om umiddelbart forestående miljøsammenbrudd.
Raportissa ei esitetä varoituksia ympäristön välittömästä romahtamisesta.
Imidlertid noterer den at noen lokale og globale terskler er i ferd med å overskrides, og at negative miljøtendenser kan komme til å føre til dramatisk og ikke-reversibel skade på noen av de økosystemer og tjenester som vi tar for gitt.
Se kuitenkin muistuttaa, että jotkut paikalliset ja maailmanlaajuiset kynnysarvot ovat ylittymässä ja että kielteiset ympäristötrendit voivat johtaa dramaattisiin ja peruuttamattomiin vahinkoihin joissakin ekosysteemeissä ja palveluissa, joita pidämme itsestäänselvyyksinä.
Med andre ord, den nåværende utilstrekkelige takt på framgang som er observert i løpet av de siste få tiår når det gjelder å takle miljøproblemer, kan i alvorlig grad undergrave vår evne til å hanskes med potensielle framtidige negative virkninger.
Toisin sanoen viime vuosikymmeninä havaittu nykyinen riittämätön nopeus puuttua ympäristökysymyksiin voi vakavasti heikentää kykyä käsitellä mahdollisia tulevia kielteisiä vaikutuksia.
I de påfølgende kapitlene vurderes i større detalj hovedtendenser i de fire prioriterte miljøproblemområdene.
Seuraavissa luvuissa arvioidaan tarkemmin aiemmin mainittujen neljän ympäristön painopistealueen keskeisiä trendejä.
Kapitler 2 til 5 gir en vurdering av tilstanden til, tendenser innen og utsikter for hvert av disse problemområdene.
Luvuissa 2–5 esitetään arvio kunkin alueen tilasta, kehityssuunnista ja tulevaisuudennäkymistä.
I kapittel 6 reflekteres det over de mange direkte og indirekte sammenhengene mellom problemområdene fra et naturkapitalperspektiv og et økosystemtjenesteperspektiv, med fokusering på land, jord og vannressurser.
Luvussa 6 pohditaan eri ympäristökysymysten monia suoria ja epäsuoria yhteyksiä luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen näkökulmista keskittyen maahan, maaperään ja vesivaroihin.
I kapittel 7 brukes andre briller, ved å se på resten av verden i lys av sentrale sosioøkonomiske og miljørelaterte megatrender som kan forventes å påvirke Europas miljø.
Luku 7 käyttää toista tapaa katsomalla muun maailman keskeisiä sosioekonomia ja ympäristöllisiä megatrendejä, joiden voidaan odottaa vaikuttavan Euroopan ympäristöön.
I det siste kapitlet, kapittel 8, reflekteres det over funnene i de foregående kapitlene og deres implikasjoner for fremtidige miljøprioriteringer.
Viimeisessä luvussa, luvussa 8, pohditaan aiempien lukujen päätelmiä ja niiden vaikutusta tuleviin ympäristöalan painopisteisiin.
Dette gjøres gjennom nok en serie med briller eller objektiv; med forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester som linse eller innfallsvinkel, med grønn økonomi som innfallsvinkel, med styrkede integrerte retningslinjer som innfallsvinkel og med siste nytt innen informasjonssystemer som innfallsvinkel, og konkluderer at:
Tarkastelussa käytetään uutta sarjaa linssejä, yksi on luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen hallintaa varten, toinen on vihreän talouden linssi, kolmas vahvistetun yhdennetyn politiikan ja neljäs tietojärjestelmien state-of-the-art -linssi. Luvussa todetaan, että:
• bedre utførelse og ytterligere styrking av miljøvern gir mangfoldige fordeler;
• ympäristönsuojelun parempi täytäntöönpano ja sen edelleen vahvistaminen tarjoavat monia etuja
• helhjertet og konsekvent forvaltning av naturkapital og økosystemtjenester øker motstandsdyktigheten;
• luontopääoman ja ekosysteemipalvelujen räätälöity hallinta lisää sietokykyä
Klimaendringer vil kunne føre til katastrofale virkninger om de ikke holdes i sjakk
Ilmastonmuutos voi hallitsemattomana johtaa katastrofaalisiin vaikutuksiin
Målinger av de globale atmosfæriske
Maailmanlaajuiset
A konsentrasjonene av klimagasser (GHG) (
A) pitoisuuksien mittaukset ilmakehän kasvihuonekaasujen (GHG) ( osoittavat merkittävää kasvua esiteollisen aikakauden jälkeen ja hiilidioksidin (CO
2 langt overskrider det naturlige nivå over de siste 650 000 år.
) taso ylittää huomattavasti viime 650 000 vuoden
Økninger i klimagassutslipp skyldes i stor grad bruken av fossilt brensel, selv om avskoging, samt endringer i arealbruk og landbruk også bidrar i vesentlig, men mindre, grad.
Kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen johtuu suurelta osin fossiilisten polttoaineiden käytöstä, vaikka myös metsien tuhoutuminen, maankäytön muutokset ja maatalous vaikuttavat merkittävästi mutta pienemmällä osuudella.
Som en følge av dette, hadde den globale middeltemperaturen i 2009 steget med mellom 0,7 og 0,8 °C siden førindustriell tid (3).
Tämän seurauksena keskimääräinen globaali ilman lämpötila vuonna 2009 oli noussut 0,7–0,8 °C esiteollisesta ajasta (3).
FNs klimapanel (IPCC) konkluderte vitterlig med at global oppvarming siden midten av det 20. århundre mest sannsynlig er forårsaket av menneskelig
Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) totesi, että ilmaston lämpeneminen 1900-luvun puolivälin jälkeen on hyvin todennäköisesti
I tillegg antyder ”i beste fall”-estimater basert på nåværende beregninger at globale middeltemperaturer kan komme til å stige med så mye som fra 1,8 til 4,0 °C – eller fra 1,1 til 6,4 °C hvis hele uvisshetsspekteret tas med i betraktning – i løpet av dette århundret hvis globale tiltak for å begrense klimagassutslipp viser seg å ikke lykkes (4).
Lisäksi parhaiden nykyolettamuksiin pohjautuvien arvioiden mukaan maailmanlaajuinen keskilämpötila voi nousta jopa 1,8–4,0 °C – tai 1,1–6,4 °C kun otetaan huomioon koko epävarmuusväli – tämän vuosisadan aikana, jollei onnistuta maailmanlaajuisissa toimissa rajoittaa kasvihuonekaasupäästöjä (4).
Nyere observasjoner gir grunn til å tro at takten på vekst i klimagassutslipp og mange klimautslag nærmer seg den øvre grense
Viimeaikaiset havainnot antavat aihetta uskoa, että kasvihuonekaasupäästöjen kasvu ja monet ilmastovaikutukset ovat lähestymässä pikemminkin IPCC:n ennusteiden ylärajaa kuin
Endringer i klima og temperaturstigninger av slik størrelsesorden forbindes med et bredt spekter av potensielle virkninger.
Sen suuruusluokan muutoksiin ilmastossa ja lämpötilassa liittyy monenlaisia mahdollisia vaikutuksia.
Allerede over de siste tre tiår har oppvarming hatt en merkbar virkning på globalt nivå, på observerte endringer i mange menneskelige og
Jo kolmen viime vuosikymmenen aikana lämpenemisellä on ollut havaittavaa vaikutusta maailmanlaajuisesti monissa ihmisen ja luonnon järjestelmissä mukaan lukien muutokset sadannassa, globaalissa merenpinnan nousussa,
Virkningene av klimaendringene forventes å bli merkbare i alle områder på kloden, og Europa er intet unntak.
Ilmastonmuutos l ma st on muutos jäätiköiden vetäytymisessä ja arktisen merijään laajuuden vähenemisessä.
Om det ikke handles, kan klimaendringer forventes å forårsake betydelige skadevirkninger.
Lisäksi monissa tapauksissa jokien valumat ovat muuttuneet, erityisesti
naturlige systemer – inkludert endringer i nedbørsmønstre, stigning i globalt midlere havnivå, tilbakegang for isbreer og tilbakegang i utstrekningen av det arktiske isdekket.
Lisäksi kasvava maapallon lämpötila lisää sitä riskiä, että ylitetään sellaisia kynnysarvoja, jotka voivat laukaista laaja-alaisia ja epälineaarisia muutoksia (katso luku 7).
Med stigende globale temperaturer øker dessuten risikoen for å overskride grenser som kan trigge storskala, ikke-lineære endringer (se Kapittel 7).
kun joki saa vetensä lumesta tai jäätiköiltä (
Fortidig og beregnet fremtidig global temperaturendring (i forhold til 1980-19), basert på multi-modell gjennomsnitt for utvalgte klimascenarier fra FNs klimapanel (IPCC)
Muita muuttuvien ilmasto-olosuhteiden seurauksia maailmanlaajuisesti ovat valtamerien keskilämpötilan nousu, laaja lumien ja jäätiköiden sulaminen sekä taajamien ja ekosysteemien tulvavaaran, merien happamoitumisen ja äärimmäisten sääolojen kuten helleaaltojen esiintymisen lisääntyminen.
Det internasjonalt anerkjente målet om å begrense global middeltemperaturstigning siden førindustriell tid til under 2 °C (7), gir føring til politiske diskusjoner om hvordan farlige inngrep i klimasystemet skal begrenses.
Kansainvälisesti tunnustettu tavoite rajoittaa maapallon keskilämpötila nousu esiteollisen ajan jälkeen alle kahden asteen ohjaa poliittisia keskusteluja siitä, miten rajoitetaan vaarallista puuttumista ilmastojärjestelmään (7).
Å nå dette målet vil kreve vesentlige reduksjoner i globale klimagassutslipp. Hvis man ser på den
Tavoite edellyttää huomattavia vähennyksiä kasvihuonekaasujen kokonaispäästöissä.
6.0 atmosfæriske CO
Jos katsotaan vain ilmakehän CO
-konsentrasjon alene, og anvender beregninger over
-pitoisuutta ja
2 global klimafølsomhet, kan dette overordnede målet oversettes til å
2 sovelletaan maapallon ilmaston herkkyysarvioita, tämä kaikkia koskeva tavoite voidaan muuntaa ilmakehän CO
-ekvivalenter det som ofte siteres (
rajaksi esitetään usein 445–490 ppm hiilidioksidiekvivalentteina (
nær denne grensa og øker for tiden med rundt 20 ppm per tiår (
Siitä johtuen alle kahden asteen tavoitteen saavuttamiseksi olisi globaalien
5 jevnes i det inneværende tiår og deretter reduseres vesentlig (
0.0 saavuttaminen edellyttäisi todennäköisesti päästöjen vähentämistä maailmanlaajuisesti noin 50 prosentilla vuoteen 2050 mennessä verrattuna vuoden 1990 tasoon (4).
2100År 2000, konstante konsentrasjoner
2100Vuoden 2000 pitoisuustasot
20. århundre
1900-luku
I det lange løp vil det å nå dette målet sannsynligvis fordre globale utslippskutt på rundt 50 % sammenlignet med 1990-nivåer innen 2050 (4).
Kahdenkaan asteen suojakaide ei kuitenkaan takaa kaikkien haitallisten ilmastonmuutoksen vaikutusten välttämistä ja siihen liittyy epävarmuustekijöitä.
For de 27 EU-landene og andre industrialiserte land, innebærer dette utslippskutt på fra 25 til 40 % innen 2020 og på fra 80 til 95 % innen 2050 – hvis utviklingsland også vesentlig reduserer sine utslipp sammenholdt med deres respektive ”business-as-usual” utslippsprognoser.
Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoksen puitesopimuksen (UNFCCC) Kööpenhaminassa vuonna 2009 järjestetty osapuolikonferenssi pani merkille Kööpenhaminan sopimuksen, jossa edellytetään vuoteen 2015 mennessä arviota sen toimeenpanosta: "Tähän sisältyisi tarkastelu pitkän aikavälin tavoitteen vahvistamisesta viitaten tieteen esittämiin eri seikkoihin myös suhteessa 1,5 asteen lämpötilan nousuun" (7).
Stolpene til høyre i figuren indikerer ”i beste fall”-estimat (fast linje i hver stolpe) og den sannsynlige rekkevidde for alle seks IPCC markeringsscenarier ved 2090-2099 (i forhold til 1980-1999).
Palkit kuvan oikealla puolella osoittavat parasta arviota (viiva kussakin pylväässä) ja todennäköistä vaihteluväliä kuudessa arvioidussa IPCC:n skenaariossa jaksolle 2090–2099 (suhteessa jaksoon 1980–1999).
Den horisontale svarte linjen er blitt lagt til av Det europeiske miljøbyrået (EEA) for å indikere målsettingen i konklusjonen til Rådet for Den europeiske union og i FNs klimakonvensjon, København- a vtalen, om 2oC maksimum temperaturstigning over førindustriell middeltemperatur (1,4oC over 1990 på grunn av temperaturstigning på cirka 0,6oC fra den førindustrielle periode til 1990).
EEA on lisännyt mustan vaakaviivan osoittamaan EU:n neuvoston päätöksen ja UNFCCC:n Kööpenhaminan sopimuksen tavoitetta lämpötilan kahden asteen enimmäisnoususta esiteollisen ajan tasosta (1,4 °C yli vuoden 1990 tason, koska lämpötila nousi noin 0,6 astetta esiteollisesta ajasta vuoteen 1990 mennessä).
Utfasingen av klimaendrende, ozonreduserende stoffer (ODS) etter Montreal-protokollen har bidratt indirekte til en betydelig reduksjon av klimagassutslipp: dette har redusert klimagassutslipp globalt med mer enn de reduksjoner som forventes gjennom overholdelse av bestemmelsene i Kyotoprotokollen innen slutten av 2012 (13).
EU on vähentänyt kasvihuonekaasupäästöjään ja täyttää sille asetetun Kioton velvollisuuden merkittävästi vähentävästi: tämä on vähentänyt kasvihuonekaasupäästöjä maailmanlaajuisesti enemmän kuin Kioton pöytäkirjan säädösten noudattamisen on odotettu vähentävän vuoden 2012 loppuun mennessä (13).
I henhold til gjeldende beregninger som tar befolkningsvekst og økonomisk utvikling verden over i betraktning, vil Europas prosentvise bidrag minske, mens utslipp fra framvoksende økonomier vil fortsette å øke (10).
Maailman väestön kasvun ja taloudellisen kehityksen huomioon ottavien nykyisten ennusteiden mukaan Euroopan prosentuaalinen osuus vähenee kun päästöt kehittyvissä talouksissa kasvavat edelleen (10).
Imidlertid indikerer tendensene i EUs klimagassutslipp sett i forhold til økonomisk utvikling – målt som brutto nasjonalprodukt (BNP) – en generell frakopling av utslipp fra økonomisk utvikling over tid.
Kokonaispäästöissä EU on kolmantena Kiinan ja USA:n jälkeen (
Mellom 1990 og 2007 minsket utslipp per BNP-enhet i de 27 EU-landene med mer enn en
Luxemburg Irlanti Viro Tšekki Suomi Kypros Alankomaat Belgia Tanska Saksa Kreikka Slovenia
Luxembourg Irland Estland Den tsjekkiske republikk Finland Kypros Nederland Belgia Danmark Tyskland Hellas Slovenia Østerrike Polen Storbritannia Bulgaria Italia Slovakia Spania Frankrike Portugal Ungarn Litauen Malta Sverige Romania Latvia
Slovakia Espanja Ranska Portugali Unkari Liettua Malta Ruotsi Romania Latvia
Det må imidlertid bemerkes at disse utslippstallene bare viser det som slippes ut innenfor EU-området, og er beregnet i henhold til avtalte internasjonale retningslinjer etter FNs klimakonvensjon.
Nykyiset päästötiedot vahvistavat, että EU-15 -maat ovat saavuttamassa yhteisen tavoitteen vähentää päästöjä kahdeksalla prosentilla verrattuna perusvuoden tasoon – useimmissa maissa 1990 – Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä sitoumuskaudella 2008–2012.