pere/sami_parallel huggingface dataset:
I den europeiske handlingsplanen motnarkotika (2000-2004) oppfordresmedlemsstatene sterkt til å treffe proaktivetiltak for å forebygge narkotikabruk,narkotikarelatert kriminalitet samtnarkotikarelaterte helsemessige og sosialeproblemer. En resolusjon i Rådet for Deneuropeiske union (5034/4/03 Cordrogue1 av 13. juni 2003) angir dårligeskoleresultater, mangel på sosial- oglivsferdigheter, utestenging fra skolen ellermanglende frammøte, befatning medasosiale aktiviteter og lovbrudd, selvdestruktivatferd, aggresjon og angst som faktorer som gjør de unge mer utsatt for å utvikle narkotikarelaterte problemer.
Euroopan unionin neuvoston päätöslauselmassa(5034/4/03 Cordrogue 1, 13.kesäkuuta2003) tunnistetaan nuoria huumeongelmillealtistavia tekijöitä, joita ovat esimerkiksi huonokoulumenestys, puutteelliset sosiaaliset jaelämänhallinnan taidot, koulusta erottaminen taikoulunkäynnin lopettaminen yhdistyneenäyhteiskunnan vastaiseen ja rikolliseentoimintaan, itsetuhoiseen käyttäytymiseen,aggressiivisuuteen ja ahdistuneisuuteen.
For disseblir, i en periode, bruken av alkohol,cannabis, amfetaminer og syntetiske stoffersom ‘ecstasy’ (MDMA) en del av livsstilen.På den annen side er det uvanlig atskoleelever eksperimenterer med heroin ogkokain.
Huumeidensekakäyttö on yleistymässä erityisestisäännöllisesti ulkona käyvillä nuorilla, joillealkoholin, kannabiksen, amfetamiinien jasynteettisten huumeiden, kuten ekstaasin(MDMA), käytöstä tulee osa elämäntapaajoksikin aikaa.
(Livstidsprevalensen varierer fra 0 til4 %.)
Toisaalta heroiini- jakokaiinikokeilut ovat harvinaisia koululaisilla(joskus elämänsä aikana kokeilleiden osuuson 0–4prosenttia).
I offisielle undersøkelser om narkotikabrukblant skoleelever er det en tendens til atutsatte grupper med risiko for å utviklenarkotikaproblemer er underrepresentert.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassaja USA:ssa tehdyssä tutkimuksessavahvistetaan käsitystä näistä uhkatekijöistä jatunnistetaan riskitekijöiksi myös perheensisäiset häiriöt ja vanhempienhuumeidenkäyttö sekä ympäristön riskitekijät,joita ovat esimerkiksi asuminen epävakaassayhteisössä, jossa myös huumeidenväärinkäyttö hyväksytään.
Disse risikofaktorene blir bekreftet avforskningsresultater fra Storbritannia, Tysklandog USA, som også identifiserer endysfunksjonell familiesituasjon og stoffmisbrukhos foreldre, samt miljømessige risikofaktorersom det å bo i et uorganisert miljø dermisbruk tolereres.
Virallisissa koululaisten huumeidenkäytöstätehdyissä tutkimuksissa ei yleensä tuleedustavasti esiin niiden riskiryhmiin kuuluviennuorten huumeidenkäyttö, joita uhkaaajautuminen huumeongelmiin. Vain muutamatmaat ovat tehneet tutkimuksia riskialttiidennuorten ryhmistä, mutta tehtyjen tutkimustenmukaan näissä ryhmissä huumeidenkäyttö onpaljon yleisempää.
Alle statene i EU driver en eller annen formfor narkotikaforebyggende opplæring overforskoleelever.
Kaikilla EU-valtioilla on jonkinlaistahuumeidenkäytön ehkäisyyn tähtäävääopetusta koululaisille.
Generelt fokuserer programmenepå informasjon om narkotika ogkonsekvensene av narkotikabruk, og i bestefall også på utviklingen av de ungespersonlige og sosiale ferdigheter for å hjelpedem til å motstå gruppepress og si nei tilnarkotika. Slike programmer kan redusereeller utsette skoleungdommens førstebefatning med narkotika.
Yleensä ohjelmatkeskittyvät tiedon tarjoamiseen huumeista jahuumeidenkäytön seurauksista sekäparhaimmillaan nuorten henkilökohtaisten jasosiaalisten taitojen kehittämiseen sellaisiksi,että nuorten on helpompi vastustaaystäväpiirin painostusta ottaa huumeita.Kyseisillä ohjelmilla voi olla koululaistenhuumeidenkäytön aloittamista vähentävä tailykkäävä vaikutus.
(Generelle,skolebaserte, forebyggende programmer erdrøftet i EONNs Fokus på narkotikanr. 5’Forebygging avnarkotika i skolene i EU’.)
(Yleisiä, koulujenehkäisevän työn ohjelmia tarkastellaan EMCDDA:n tilannekatsauksessa numero 5,Ehkäisevä huumetyö EU-maiden kouluissa.)
Få land har utført undersøkelser blant utsatteunge, men hvor dette er blitt gjort framtrer etmønster av mye høyere narkotikabruk.Forskning i Nederland viser f. eks. at mens8 % av skoleelevene i alderen 12-16 årnylig har brukt cannabis, stiger dette tallet til14 % blant elever på spesialskoler, 35 %blant dem som deltar i prosjekter motskulking og 76 % blant hjemløse unge.
EU:n neuvoston päätöslauselmassajäsenvaltioita kehotetaan kehittämäänuudenlaisia lähestymistapoja riskialttiidennuorten ryhmien seurantaa sekä ryhmiinkohdistuvia varhaisen puuttumisentoimenpiteitä varten. EMCDDA:ta onpyydetty keräämään tietoa aiheesta ja
Resolusjonen fra Rådet for Den europeiskeunion oppfordrer medlemsstatene tilnytenking i utviklingen av tilnærmingsmåterfor overvåking og tidlig intervensjon overforutsatte grupper. EONN blir bedt om å samleinn informasjon om dette, samt å spreeksempler på beste praksis gjennom EDDRA-systemet og andre informasjonskanaler.
Alankomaissa tehty tutkimus esimerkiksiosoittaa, että 12–16-vuotiaista koululaisistavain 8prosenttia on käyttänyt kannabistahiljattain, kun vastaava osuus erityiskoulujenoppilaista on 14prosenttia, koulupinnaushankkeiden nuorista 35prosenttia jakodittomista nuorista 76prosenttia.
Narkotikabruk i løpet av siste måned blant ’utsatte grupper’ i Nederland cannabis ecstasy kokain amfetamin heroin
Huumeidenkäyttö viimeisen kuukauden aikana riskialttiiden nuortenryhmissä Alankomaissa kannabis ekstaasi kokaiini amfetamiini heroiini
Bruk i løpet av siste måned. Kilde: Youth health survey, Trimbos Institute (Smit et al 2002)
Käyttö viimeisen kuukauden aikana.
Alder under 23 år som hadde vært hjemløse i minst tre måneder da undersøkelsen ble foretatt og som hadde sovetminst tre forskjellige steder i løpet av samme periode. Kilde: Korf et al 1999
Alle 23-vuotiaat, jotka ovat olleet vähintään 3 kuukautta kodittomina tutkimushetkellä ja jotka olivat nukkuneetvähintään kolmessa eri paikassa kyseisen ajanjakson aikana.
Selektive intervensjoner henvender seg til allei en utsatt gruppe uten hensyn til denenkeltes sårbarhet, i den hensikt å gjøredem mer robuste gjennom at de utvikler et
Kohdennetut toimenpiteet suunnataanriskialttiiden ryhmien kaikkiin jäseniinkatsomatta heidän yksilöllistä tilannettaan, jatoimenpiteillä pyritään vahvistamaan heidänselviytymiskykyään kehittämällä itsetuntoa,ongelmanratkaisukykyä ja sosiaalista
noen kvalifikasjoner, en ny sjanse til å taalternativ utdanning eller opplæringistedenfor det vanlige pensumet.
päästä koulutukseen vaihtoehtonakansalliselle, yleisessä käytössä olevalle15–18-vuotiaiden opetusohjelmalle.
’En mot en’, familie- og gruppeaktiviteterfokuserer på oppfylling av terapeutiske mål,tilegning av livsferdigheter og utvikling avstøttenettverk.
keskittyvät tällöin yhdenmukaisestihoitotavoitteiden täyttämiseen, elämäntaitojensaavuttamiseen ja tukiverkostojenkehittämiseen.
bedre selvbilde, tilegner seg ferdigheter iproblemløsing og blir sosialt integrert.Intervensjoner med hensikten å forebyggenarkotikaproblemer kan dermed gi mergenerelle fordeler, ikke bare for deindividene som berøres, men også forsamfunnet som helhet, blant annet i form avmindre kriminalitet og asosial atferd.
integroitumista. Huumeongelmienehkäisytoimista voi näin olla laajemminhyötyä sekä kyseisille henkilöille ja ettäyhteiskunnalle kokonaisuudessaan, esimerkiksivähentyneen rikollisuuden ja yhteiskunnanvastaisen käyttäytymisen muodossa.
Helsemyndighetene er av den oppfatning atandelen av barn med moderat til høy risikofor narkotikamisbruk eller omsorgsovertakelse, ble halvert gjennom deltakelse i Springboard-prosjektet.
Itävallassa ja Saksassa on käytössäopettajille tarkoitettu tietokonepohjainenkoulutusohjelma Step-by-Step varhaisenvaiheen toimenpiteistä niille oppilaille, joillaon sosiaalisia ja opiskeluun liittyviäongelmia, mukaan lukien huumeidenkäyttö.
Lærere i Tyskland og Østerrike bruker etdatabasert opplæringsprogram, som gårunder navnet Step-by-Step, til støtte for tidligeintervensjoner overfor elever med sosiale ogskolefaglige problemer, inkludert bruk avnarkotika.
Terveysviranomaisten (Health Boards)näkemyksen mukaan sellaisten lasten osuus,joilla katsotaan olevan kohtalainen taikorkea huumeiden väärinkäytön taihuostaanoton riski, puolittui Springboardohjelmiin osallistumisen tuloksena.
4.Rom for utveksling i Europa
4Tilaus eurooppalaiselletiedonvaihdolle
5.Intervensjoner ihøyrisikomiljøer
Nuorisorikolliset
Kulturforskjeller gjør det ofte vanskelig åoverføre sosiale intervensjoner fra ett land tilet annet.
Yleisten yhteiskunnallisten toimenpiteidensuora soveltaminen toisessa maassa on useinvaikeaa kulttuurierojen takia.
Men siden konteksten er veldefinert, blir mulighetene større for utvekslingmellom landene i Europa når det gjelderprosjekter for selektiv intervensjon overforspesifikke, utsatte grupper.
Koskakohdennetut ohjelmat ovat tiukasti sidottujarajattuun toimintaympäristöön, riskialttiilleryhmille suunnatut toimintaohjelmat antavatenemmän mahdollisuuksia EU-maiden välillätapahtuvalle tiedonvaihdolle.
Positive Futures-initiativet i Storbritanniahenvender seg til aldersgruppen 10-19 år ifattige nabolag hvor det er en risiko for at devil begå eller allerede har begått lovbrudd.Tanken er å trekke de unge til seg gjennom åtilby fritidsaktiviteter, særlig fotball og annenlagidrett, og deretter engasjere dem iaktiviteter med fokus på mellommenneskeligeferdigheter og selvbilde.
On laajasti tiedossa, ettähuumeriippuvuudelle altistavat tekijät ovatkorostuneempia huono-osaisilla asuinalueilla.EU:n alueella kuitenkin vain hyvin harvatmaat ovat suunnanneet kohdennettujatoimenpiteitä alueille, joita leimaa korkearikollisuusaste, köyhyys, huono asumistaso jatyöttömyys.
Det etableres ogsåforbindelser med instanser som kan tilbyutdanning, opplæring og arbeidsformidling.
Tällaisten lähestymistapojen etunaon, että niiden avulla voidaan saada lisäävoimavaroja alueille, joilla huumeongelmillealttiiden nuorten määrä on suuri.
Funn fra en første evaluering tyder på atdeltakerne fikk et bedre forhold til hverandreog til voksne, høyere ambisjoner samtredusert narkotikabruk, kriminalitet og annenasosial atferd.
Keskeisinä piirteinä onnistuneissa ohjelmissaovat olleet eri toimijatahojen välinen sujuvayhteydenpito ja yhteistyö sekähenkilökohtaisiin taitoihin ja asenteisiinkeskittyvät lähestymistavat, joissa nuoriatuetaan henkilökohtaisesti.
Programmer som henvender seg tilmarginaliserte etniske minoriteter ellerinnvandrergrupper
Etnisten vähemmistöjen jamaahanmuuttajien marginaaliryhmiinkohdistetut ohjelmat
I EU er detimidlertid svært få land som retter selektiveintervensjoner mot områder som kjennetegnesav høy kriminalitet, fattigdom, lavboligstandard og arbeidsledighet.
Toisinaan toimenpiteillä yritetään tunnistaaasuinalueella suurimpaan riskiryhmäänkuuluvat nuoret – kuten perheväkivallasta,laiminlyönnistä, vanhempienhuumeidenkäytöstä tai perheessä olevistavakavista mielenterveysongelmista kärsivätlapset – joille pyritään tarjoamaanerityispalveluja.
Fordelenmed en slik tilnærming er at den kan tilføreressurser til nabolag med høyekonsentrasjoner av unge som er utsatt for åutvikle narkotikarelaterte problemer.
Tähän saattaa sisältyäetsivää kenttätyötä ja käyntejä perheissä,jotta toimintaan voitaisiin saada mukaanmyös ne perheet, jotka ovat haluttomiaosallistumaan toimintaan oma-aloitteisesti.
I noen tilfeller søker slike intervensjoner åidentifisere de mest risikobelastede i slikenabolag – f.eks. barn i familier som opplevervold, omsorgssvikt, narkotikamisbruk hosforeldrene eller alvorlige psykiske lidelser – i den hensikt å tilby dem særlige tjenester.Slike tjenester kan omfatte oppsøkendevirksomhet og besøk hos familiene for å trekkeinn familier som er vanskelig å få engasjert.
Vaikka paikalliset olot vaihtelevat maittain,tiettyjen etnisten ryhmien kohdalla voidaanhavaita riskialttiutta kuvaava malli, joka ilmeneekasautuvina riskitekijöinä, joita ovat esimerkiksialhainen sosio-ekonominen asema jasosiaalinen syrjäytyminen, alhainen koulutustasosekä vähäinen yhteisöllinen osallistuminen.
6.Kritisk evaluering – et nødvendig verktøy for åsikre effektive intervensjoner
6Kriittinen arvioiminen –tärkeä väline tehokkaidentoimenpiteidenvarmistamisessa
Selv om de lokale forholdene er forskjellig ide forskjellige land, trer det fram et mønsterder visse etniske grupper er utsatte gjennomen konsentrasjon av risikofaktorer som;sosioøkonomisk status og sosial eksklusjon,dårlige skoleprestasjoner og lite engasjementi lokalsamfunnet.
Barcelonassa Espanjassa on tehty yrityksiäpohjoisafrikkalaisten poikien integroimiseksikohdistetun urheilutoiminnan ja neuvonnanavulla. Hankkeen on osoitettu vähentävänhuumeidenkäyttöä ja parantavan suhteitaespanjalaisten nuorten kanssa.
I Barcelona i Spania forsøker man åintegrere nordafrikanske gutter gjennommålrettet bruk av sportsaktiviteter ogrådgivning. Prosjektet har vist seg å føre tilnedgang i narkotikabruken og bedrerelasjoner med innfødte spanske ungdommer.
Muut EU-valtiot ovat olleet haluttomiatämäntyyppiseen toimenpiteidenkohdistamiseen, koska ne ovat olleethuolissaan toiminnasta mahdollisestiseuraavasta kielteisestä leimautumisesta.Tällaisilla alueilla kuitenkin on usein jovalmiiksi kielteinen leima siihen katsomatta,onko siellä tehty asiantuntija-arviointeja taikohdistettuja toimenpiteitä.
I Bulgaria, Den tsjekkiske republikk, Romania,Slovakia og Ungarn er man i gang med åutvikle intervensjoner som er innrettet på dekulturelle behovene til romaniungdom.
Bulgariassa, Romaniassa, Slovakiassa,Tsˇekin tasavallassa ja Unkarissa on kehitteillätoimenpiteitä romaninuorison kulttuuristentarpeiden käsittelemiseksi.
De fleste statene i EU har imidlertid ikke noen godt etablerttradisjon for evidensbasert praksis.
Huumeidenkäyttäjiin kohdistuvat varhaisenvaiheen toimenpiteet
Andre land i EU har vegret seg mot åmålrette intervensjoner på denne måten utfra hensynet til den negative stemplingen ogstigmatiseringen det kan medføre.
Lisäksi yleisluonteiset ehkäisevän työnohjelmat voivat korostaa sosiaalisia eroja,koska ne yleensä tavoittavat paremminmuutenkin hyväosaiset väestöryhmät.Irlannista ja Yhdistyneestä kuningaskunnastasaatu kokemus osoittaa, että kohdennettujatoimenpiteitä voidaan toteuttaa lisäämättäoleellisesti niihin ehkä liittyvää leimautumista.
Imidlertidhar slike nabolag og familier i mange tilfellerallerede et negativt stempel, uavhengig avfaglige vurderinger og målrettedeintervensjoner.
Kuten missä tahansa yhteiskunnallisessaohjelmassa, kriittinen kohderyhmäänsuunnatun toiminnan tulosten arviointi onehdottoman tärkeä varmistamaan, ettätoimenpiteet saavuttavat tavoitteensa ja ettäniillä ei ole mitään ennakoimattomia eitoivottuja seurauksia.
Dessuten kan bredt favnendeintervensjonsprogrammer aksentuere sosialeforskjeller siden de snarere når fram tilgrupper i befolkningen som ikke er irisikosonen.
On myös tärkeäävarmistaa, että julkisia varoja ei tuhlatatehottomiin ohjelmiin.
Erfaringer fra Irland og Storbritannia tyder på at det er mulig å tilbyselektive intervensjoner uten at denstigmatiseringen disse allerede kan værebeheftet med blir forsterket i vesentlig grad.
Suurimmassa osassa EU-valtioita näyttöön perustuvan käytännönperinne ei kuitenkaan ole kovin vakiintunut.Kohdennetun ehkäisevän huumetyön ohjelmienosalta suurin osa arviointityöstä on peräisinmuutamasta jäsenvaltiosta ja USA:sta.
Familiebasert forebyggende arbeid
Perhekeskeinen ehkäisevä työ
FreD-programmet i Tyskland ivaretar behovenetil unge lovbrytere gjennom strukturerte, godtdefinerte prosjektbaserte initiativer som har tilhensikt å endre deres livsstil og atferd.
Saksassa FreD-ohjelma kohdistuunuorisorikollisten tarpeisiin jäsenneltyjen,hyvin määriteltyjen hankepohjaistenaloitteiden avulla, joiden tarkoituksena onmuuttaa heidän elämäntapaansa jakäyttäytymismallejaan.
De som slutter skolen tidlig og elever medsosiale og skolefaglige problemer
Varhain koulun lopettavat nuoret sekäsosiaalisista ja opiskeluun liittyvistäongelmista kärsivät koululaiset
Det irske Springboard-prosjektet er et eksempelpå god praksis innenfor familiebasertforebyggende arbeid.
Youthreachtarjoaa Irlannissa koulunsakesken jättäneille toisen mahdollisuuden
Det er relativt enkelt å evaluere programmerfor selektiv forebygging, fordi målgruppene ialminnelighet er små og klart definerte, ogintervensjonene er vanligvis mer intensiveenn tilfellet er med mer generelleprogrammer som det kan være vanskeligereå evaluere utbyttet av. Evaluering avprogrammer kan også bidra til å identifiserenøkkelfaktorer forbundet med effektivt arbeidpå området, noe som bør gjøre det lettere åutvikle nye intervensjoner.
Kohdennettujen ohjelmien arvioiminen onsuhteellisen yksinkertaista, koska kohteenaoleva väestönosa on yleensä pieni ja hyvinmääritelty ja koska niissä käytettävättoimenpiteet ovat yleensä intensiivisempiäkuin yleisissä ohjelmissa, joissa saavutetuthyödyt voivat olla vaikeammin arvioitavissa.Ohjelmien arviointi voi auttaa myöstunnistamaan tehokkaan työskentelynkeskeiset tekijät, minkä pitäisi helpottaauusien toimenpiteiden kehittämistä.
Fokus på narkotikaer en serie policy-orienteringer som utgis av Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk(EONN), Lisboa.
Teemana huumeet – Drugs in focuson tilannekatsausten sarja, jota julkaisee Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurantakeskus (EMCDDA) Lissabonissa.
Konklusjoner Narkotikabruk blant utsatte unge mennesker
Johtopäätökset Riskialttiiden nuorten huumeidenkäyttö – näkökohtia toimintalinjoiksi
Dette infoskrivet oppsummerer argumentene for at forebyggende strategier mot narkotika skal henvende seg til utsatte grupper,og angir ytterligere kilder for dem som ønsker å lære mer.
Tässä tilannekatsauksessa esitetään tiivistelmä ehkäisevän huumetyön strategioista, jotka kohdennetaan riskiryhmiin, jatarjotaan aiheesta lähemmin kiinnostuneille lähteitä lisätietoihin.
Beslutningstakere vil særlig ha interesse av følgende betraktninger:
Seuraavat näkökohdat on tarkoitettu erityisesti päättäjille.
1.Det er trengende nødvendig å undersøke og overvåkenarkotikabruken og risikofaktorer blant unge som kanvære utsatt for betydelig høyere risiko for utvikling avvarige narkotikaproblemer.
1.Huumeiden käyttöä ja muita altistustekijöitä on tärkeätutkia ja seurata niiden nuorten keskuudessa, joiden riskiajautua pitkäaikaisiin huumeongelmiin on suuri.
2.EUs policydokumenter anbefaler medlemsstatene å sikreat utsatte grupper blir klart identifisert i den nasjonalenarkotikapolitikken.
2.EU:n toimintalinjoja koskevissa asiakirjoissa valtioitakehotetaan varmistamaan, että riskialttiit ryhmätnostetaan erikseen esiin kansallisissa huumeidenvastaisissa toimintalinjoissa.
5.Forskning tyder på at strategier for selektiv forebyggingsom henvender seg til belastede nabolag og familier,kan være effektive og ikke nødvendigvis bidrar tilnegativ stempling.
5.Tutkimukset osoittavat, että kohdennetun ehkäiseväntyön strategiat, jotka suunnataan yhteiskunnanvähäosaisiin asuinalueisiin ja perheisiin, voivat ollatehokkaita, eivätkä ne välttämättä lisää kielteistäleimautumista.
Nøkkelelementer i effektive,målrettede programmer omfatter god kommunikasjonmellom ulike tjenester og organer samt, innføring avnarkotikaforebyggende målsettinger i mer vidtfamnendesosialpolitiske programmer.
Tehokkaasti kohdennettujen ohjelmienkeskeisiä tekijöitä ovat hyvä yhteydenpitopalveluyksiköiden ja muiden toimijatahojen välillä sekähuumeidenkäyttöä torjuvien tavoitteiden liittäminenosaksi yleistä sosiaalipolitiikkaa.
3.Medlemsstatene oppfordres til å innføre strategier forselektiv intervensjon som tar sikte på å ivareta behovenetil utsatte grupper med relativt stor risiko for å utviklenarkotikaproblemer, før problemene setter inn.
3.Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöönkohdennettuja toimenpidestrategioita, joita pyritäänsuuntaamaan huumeongelmille riskialttiiden ryhmientarpeisiin jo ennen huumeongelmien syntyä.
4.Det er rom for utveksling av effektiv praksis europeiskeland imellom med hensyn til å ivareta behovene tilgrupper med spesifikke definerte risikofaktorer.
6.Koska kohteena olevat väestönosat voidaan selvästimääritellä, on suhteellisen yksinkertaista sisällyttäätulosten arviointi kohdennetun ehkäisevän huumetyönstrategioiden hankkeisiin jo suunnitteluvaiheessa.Joissakin jäsenvaltioissa vaaditaan jo nykyään, ettäsosiaalihuollon hankkeet on arvioitava puolueettomasti,jos niille halutaan saada julkista rahoitusta.
6.Fordi målgruppene er klart definert, er det relativt enkeltå inkorporere resultatevaluering i utformingen avprosjekter for selektive forebyggingsstrategier. I noenmedlemsstater foreligger det allerede krav om at sosialevelferdsprosjekter skal være gjenstand for objektivevaluering for å kunne motta offentlige midler.
4.EU-maiden välillä voidaan toteuttaa tehokastatiedonvaihtoa toimintakäytännöistä, joilla pyritäänvastaamaan niiden ryhmien tarpeisiin, joilla tunnistettujariskitekijöitä voidaan havaita.
OFFISIELL UTGIVER:Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.© Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruck, 2003.ADMINISTRERENDE DEREKTØR:Georges Estievenart.REDAKTØRER: Joëlle Vanderauwera, Sarah Wellard.FORFATTER: Gregor Burkhart, Deborah Olszewski, Cécile Martel, Margareta Nilson, Alain Wallon.GRAFISK UTFORMING:Dutton Merrifield Ltd, UK.Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA:Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2003JOHTAJA:Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Joëlle Vanderauwera, Sarah Wellard TEKIJÄT: Gregor Burkhart, Deborah Olszewski, Cécile Martel, Margareta Nilson, Alain Wallon GRAAFINEN SUUNNITTELU:Dutton Merrifield Ltd (UK)Printed in Italy
I løpet av de siste årene har hepatitt Cverden over, blitt en alvorlig trussel motfolkehelsen.
Kansanterveyden suuri haaste saataisiin luopumaan pistoskäytöstä taimuuttamaan käyttäytymismallejaan siinätapauksessa, että he eivät pystylopettamaan pistoskäyttöä.
sprøytebrukere, eventuelt få til enatferdsendring for å reduseresmitterisikoen blant brukere som ikkegreier å slutte.
Viime vuosina hepatiitti C:stä onmuodostunut kaikkialla maailmassa yksisuurimmista kansanterveydellisistäuhkatekijöistä.
Innenfor Den europeiske union er dettotale antall smittede ukjent, menoverskrider sannsynligvis en million ogkan muligens være betraktelig høyere.
Tartunnan saaneiden ihmistenkokonaismäärä Euroopan unionissa ontuntematon, mutta määrän uskotaan olevanyli miljoona tai kenties vieläkin enemmän.
Hepatitt C er en svært smittsom ogpotensielt dødelig sykdom som angriperleveren.
”Poliittiset päättäjät eivät voi jättäähuomiotta hepatiitti C -tartuntojenseurauksia.
“Beslutningstakere kan ikke tillateseg å overse konsekvensene avhepatitt C-smitte.
Toimettomuudenseuraukset EU:n kansanterveysalanbudjeteille voivat olla melkoiset.
En slik passivitetkan få store konsekvenser for EUshelsebudsjetter. Det er bedre åiverksette kontroll, opplæring iforebyggende tiltak og behandlingnå, enn å la sykdommen spre seg ogvente til de som er rammet blirkronisk syke.
On parempi tarjota seulontoja,ehkäisevää koulutusta ja hoitoa tänään,kuin antaa sairauden levitä ja odottaa,kunnes sen kantajat sairastuvatkroonisesti.
Også på dette områdeter føre var-prinsippet en absoluttnødvendighet.”
Ennakoivat varotoimet ovattässäkin tapauksessa välttämättömiä.”
Etter at det ble iverksatt screening av blodog blodprodukter for hepatitt C, harsmitteoverføringen sunket drastisk.Sprøytenarkomane er nå den gruppensom løper størst risiko for infeksjon, ogdenne gruppen står for inntil 60-90 % avnye smittetilfeller.
Viruksen leviämistä on voitu vähentääratkaisevasti sen jälkeen kun verta javerituotteita on alettu seuloa hepatiitti C:nosalta. Pistämällä huumeita käyttävät ovattällä hetkellä suurin riskiryhmä, jonkaosuus uusista tartunnoista on 60–90prosenttia.
Helsefremmende tiltakmå iverksettes for å motarbeide
Terveyden edistämisen toimetovat tarpeen, jotta huumeiden käyttäjät
Likevel kan mennesker som har fått virusetleve symptomfritt i årevis, og de flestetilfeller blir ikke diagnostisert.
Hepatiitti C on erittäin tarttuva japotentiaalisesti tappava sairaus, jonkavaikutukset kohdistuvat maksaan.
Både detoffentlige og fagmiljøene må bli merbevisst på sykdommen og bidra til atpersoner i risikogruppene lar segundersøke og om nødvendig henvises tilbehandling.
Tartunnansaaneet ihmiset säilyvät kuitenkin useitavuosia oireettomina, ja suurinta osaatapauksista ei edes todeta.
Definisjon
Määritelmä:
Hepatitt C er en blodbåren leversykdom forårsaket av hepatitt C-viruset (HCV), som først ble identifisert i 1989.
Hepatiitti Con veren välityksellä tarttuva maksasairaus, jonka aiheuttaja hepatiitti C -virus (HCV) tunnistettiin ensimmäisen kerranvuonna 1989.
Folkehelsemessigutgjør HCV en alvorlig konsekvens av sprøytenarkomani og representerer en stor narkotikapolitisk utfordring.
Tämä on otettu huomioon myös EU:n huumekysymyksiä käsittelevässä toimintasuunnitelmassa vuosille 2000–2004.
For å reduserehelserisikoen, både for den enkelte og for samfunnet, oppfordrer derfor EU i sin handlingsplan mot narkotika 2000–2004medlemsstatene til å utarbeide strategier for å utvide tilbudet og øke tilgjengeligheten av tjenester for narkotikabrukere som står ifare for å pådra seg alvorlige helseskader, narkotikarelaterte smittsomme sykdommer og død.
Yksittäisten ihmisten ja kansanterveydellisten terveysriskien rajoittamiseksi tämä ohjelma kannustaa jäsenvaltioita kehittämään sellaisia strategioita, joiden avulla vakavassa terveys-, tartuntatauti- ja kuolemanvaarassaolevat huumeiden käyttäjät voisivat päästä helpommin tarvitsemiensa palvelujen piiriin.
Det er stor fare for at nye hepatitt C-epidemier vil bryte utoveralt der sprøytebruken av narkotika sannsynligvis viløke, f.eks. i EUs nye medlemsstater.
Keskeiset toimintalinjat lyhyesti uusissa jäsenvaltioissa), puhkeaa myös todennäköisestiuusi hepatiitti C -epidemia.
1.Over hele Europa er en svært stor andel av menneskersom noen gang har injisert narkotiske stoffer, smittet medhepatitt C-viruset.
1.Eri puolilla Eurooppaa huumeita joskus elämänsä aikanapistämällä käyttäneistä ihmisistä erittäin suuri osa onsaanut hepatiitti C -tartunnan.
2.Hepatitt Csmitte kan føre til en rekke helseproblemer, frakronisk tretthet til alvorlig leversykdom og kreft i leveren.
2.Hepatiitti C:n aiheuttamat terveysongelmat voivat ulottuaaina kroonisesta väsymyksestä, vaikeisiin maksasairauksiintai maksasyöpään.
5.Det er vanskelig å overvåke trender for hepatitt C-infeksjon,for de fleste smittede kan bære viruset i 20 år eller lengermed ingen eller bare få symptomer.
5.Hepatiitti C -tartuntojen kehityssuuntauksia on vaikeaaseurata, koska suurimmalla osalla viruksen kantajistaoireet ovat vain lieviä tai niitä ei ole lainkaanensimmäisten kahdenkymmenen vuoden tai vieläkinpidemmän ajan kuluessa.
Det er imidlertid viktigå overvåke infeksjonsratene fordi det kan gi avgjørendeinformasjon om hvor effektive mottiltakene er.
Tartuntalukujen seuranta onkuitenkin tärkeää, koska niiden avulla voidaan saadaratkaisevan tärkeää palautetta toimenpiteidentehokkuudesta.
3.Hepatitt C-viruset er svært smittsomt og overføres veddirekte kontakt med infisert blod.
3.Hepatiitti C on erittäin tarttuva, ja se siirtyy henkilöstätoiseen suorassa verikontaktissa saastuneeseen vereen.
Sykdommen spres rasktblant rusmisbrukere som deler sprøytespisser eller annetinjeksjonsutstyr.
Se leviää nopeasti sellaisten huumeiden käyttäjienkeskuudessa, jotka käyttävät yhteisiä neuloja ja muitapistosvälineitä.
4.Unge og nye sprøytebrukere har høy risiko for å bli smittetav hepatitt C kort tid etter at de begynner å sette sprøyter.
Kaikkialla, missä pistämällätapahtuva huumeidenkäyttö on lisääntymässä (esim.
6.Behandlingen av hepatitt C har blitt mye bedre de sisteårene.
6.Hepatiitti C:n hoito on parantunut viime vuosinaratkaisevasti.
HCV-behandling av sprøytebrukere er imidlertidkontroversielt, noe som fører til at mange ikke fårbehandling.
Huumeita pistämällä käyttävien hoitaminenhepatiitti C -virustartunnan osalta on kuitenkinkiistanalainen kysymys, minkä vuoksi monet jäävätkinvaille hoitoa.
Hepatitt C-infeksjon blant sprøytebrukere – Oversikt
Hepatiitti C -tartunnat huumeiden pistoskäyttäjien keskuudessa – yleiskatsaus
Personer som injiserer narkotika kanvære i faresonen selv når de tror at defølger alle forholdsregler, fordi deforholdsreglene de har lært for åforebygge HIV ikke nødvendigvis ertilstrekkelig for å hindre overføring av HCV.
Huumeiden pistoskäyttäjätsaattavat olla vaarassa silloinkin, kun heuskovat noudattavansa turvallisiamenettelyjä, koska tarkkaankin omaksutut HIV:n ehkäisytoimet eivät ehkä riitäehkäisemään HCV-tartunnan saamista.
progresjonsratene varierer. Studier blantvoksne viser at over 20 % utvikler cirrhose(skrumplever) innen 20 år.
tutkimuksissa on havaittu, että noin 20prosentille kehittyy maksakirroosikahdenkymmenen vuoden kuluessa.
Studier blantunge HCV-smittede og nyere analyserantyder imidlertid rater på 3-10 %.Risikoen for at sykdommen skal utvikle segtil alvorlig leverskade, avhenger av ulikefaktorer som; alder ved smitte, kjønn, tungtalkoholmisbruk og samtidig infieksjon av HIV eller hepatitt B (HBV). Selv om defleste som har en kronisk HCV-infeksjonikke viser åpenbare tegn til leversykdom,lider mange av tretthet, dårlig appetitt,kvalme, magesmerter og leddsmerter somhemmer funksjonsevnen i det daglige ogreduserer deres livskvalitet.
Nuorilla tehdyt tutkimukset ja uudemmatselvitykset sen sijaan kertovat pienemmistäosuuksista eli noin 3–10 prosentista.Sairauden eteneminen vaikeaanmaksasairauteen saakka riippuu monista eritekijöistä kuten esimerkiksi iästäsairastumishetkellä, sukupuolesta, alkoholinkäytöstä sekä HIV- ja HBVrinnakkaistartunnoista.
I alle EU-landene erforekomsten av HCV blant sprøytebrukereekstremt høy, fra ca. 30 % til over 90 %alt etter hvilke befolkningsgrupper somundersøkes.
Hepatiitti C -virustartuntoja (HCV) esiintyyerittäin paljon pistämällä huumeita joskuselämänsä aikana käyttäneiden keskuudessa.HCV-tartunnan saaneiden osuus onäärimmäisen korkea huumeita pistämälläkäyttävien keskuudessa kaikissa EU-maissa:30:stä yli 90 prosenttiin riippuen tutkitustaväestöryhmästä.
Data fra Dublin i Irland viserf.eks. at 53 % av rusmiddelavhengigesom har injisert i inntil to år, tester positivtfor HCV. På samme måte er smittenivåeneblant nye sprøytebrukere høye i Coimbra,Portugal (62 %) og Glasgow, Skottland(36 %).
Esimerkiksi Irlannin Dublinissaluvut osoittavat, että 53% huumeriippuvaisista,jotka ovat pistäneet huumeita vähintäänkahden vuoden ajan, on HCV-positiivisia.Tartuntojen määrä on samalla korkealla tasollapistoskäytön aloittaneiden kohdalla myös Portugalin Coimbrassa (62%) sekä Britannian Glasgowissa (36%).
Det er tydelig at ved å redusere omfangetav sprøytebruk vil en bidra til å redusererisikoen for HCV-smitte.
Huumeiden pistoskäytön rajoittaminenvähentää selkeästi HCV-tartuntavaaraa.Niiden kohdalla, jotka edelleenkin jatkavatpistoskäyttöä, hyvä hygienia ja muut haittojenvähentämistoimet voivat myös auttaavälttämään HCV-tartuntoja.
For dem somlikevel fortsetter å sette sprøyter, kan godhygiene og andre skadereduserende tiltakogså bidra til å redusere risikoen for HCV-smitte.
On esimerkiksiolemassa näyttöä siitä, että steriilienpistosvälineiden tarjoaminen ja saastuneidenneulojen ja ruiskujen turvallinen hävittäminenneulojenvaihto-ohjelmien puitteissa saattavatvähentää HCV-tartuntariskiä.
Det foreligger f.eks. en vissdokumentasjon på at utdeling av steriltutstyr og tilrettelegging for tryggdeponering av forurensede sprøytespisserog sprøyter gjennomsprøytebytteprogrammer kan redusererisikoen for HCV-smitte.
Vaikka suurimmalla osalla pysyväntartunnan saaneista ei ilmenekään selkeitämaksasairauden merkkejä, monet kärsivätväsyneisyydestä, ruokahaluttomuudesta taivatsa- ja nivelkivuista, jotka rajoittavatpäivittäisiä toimia ja kaventavat elämänlaatua.
Sprøytebrukere utgjør nå den størsterisikogruppen for HCV-smitte i Vest-europa.Andre smitteveier for HCV er blitt effektivtforebygget, f.eks. er smitte fra infiserteblodprodukter utryddet gjennom kontrollerav blodet.
Huumeiden pistoskäyttäjät ovatkin tällähetkellä Länsi-Euroopan suurin HCV-riskiryhmä. Muita tartuntakanavia on voitutehokkaasti sulkea, ja esim. saastuneistaverituotteista saatavat tartunnat on voitueliminoida veren seulontatarkastustenavulla.
I hele Europa er de fleste nyesmittetilfeller forbundet med sprøytebruk.
Kaikkialla EU-maissa uudettartunnat liittyvät nimenomaan huumeidenpistoskäyttöön.
I enkelte land er denne andelen oppe i hele 90%.
Joissakin maissa em. osuuson jopa 90%.
De sosiale og økonomiske kostnadene vedhepatitt C er betydelige, og alle EU-staterstår potensielt overfor en økning ihelsekostnadene. Effektiv forebygging ernøkkelen til å redusere den framtidigebyrden for helsevesenet og ytterligeremenneskelige lidelser.
”Tehokkaan ehkäisyn avainkysymysonkin rajoittaa huumeidenpistoskäytön aloittavien ihmistenmäärää sekä vaikuttaa nuorten jaaloittelevien pistoskäyttäjienkäyttäytymiseen.
Det er anslått athvert år som går før nye forekomster av HCV-infeksjoner i EU forebygges, vil føretil en økning i behandlingskostnadene på1,4 mrd. euro.
Tähän tavoitteeseenpääseminen edellyttää laajempaatietoisuutta hepatiitti C:stäammattilaisten, huumeiden käyttäjienja koko väestön keskuudessa.”
“Nøkkelen til effektiv forebygging erå redusere antallet personer sombegynner å injisere narkotika, samtpåvirke atferden til unge og nyesprøytebrukere.
Hepatiitti C:n sosiaaliset ja taloudellisetkustannukset ovat merkittäviä. EU-maat ovatkinmahdollisesti paisuvien terveydenhoitokustannusten edessä.
For å oppnå dettemå vi øke bevisstheten omkringhepatitt C blant fagfolk,narkotikabrukere og befolkningengenerelt.”
Tehokas ehkäisy onkin avainasemassa, kun tulevaisuudessapyritään rajoittamaan terveydenhuollollekoituvaa kustannustaakkaa ja lievittämääninhimillisiä kärsimyksiä.
Siden nye tilfeller kan forbli uoppdaget i mange år, er det vanskelig å vurdereomfanget av HCV-smitten nøyaktig.
Koska uudet tartunnat etenevät useinhuomaamatta useiden vuosien ajan, onvaikeaa esittää paikkansa pitäviä arvioita HCV-tartuntojen laajuudesta.
Det erimidlertid anslått at det finnes i overkantav 500.000 sprøytebrukere det EUfinnessom er smittet med HCV.
Arvioidenmukaan kuitenkin noin 500000 huumeidenpistoskäyttäjää EU:n alueella on saanuttartunnan.
Totalt, inkluderttidligere sprøytebrukere og alle som ersmittet på andre måter, er det trolig overén million mennesker i EU som er smittetav HCV, muligens langt flere.
Huumeita pistämällä käyttäneidenja muilla tavoilla HCV-tartunnan saaneidenyhteismäärä lienee EU:n alueella yli miljoona,mahdollisesti huomattavasti enemmän.
Bevisstheten omkring HCV er ennå langtfra fullt utviklet, og forebygging av HCV-smitte er vanskelig. Det finnes ingenvaksine.
HCV:tä koskeva tietoisuus on vielävähäistä, ja tartuntojen leviämisen ehkäisyon varsin vaikeaa.
Nye antivirale kombinasjonsbehandlingerhar imidlertid gitt betydelig bedre muligheterfor å få kontroll over sykdommen vedhjelp av behandling og for å økelivskvaliteten for smittede.
Uudet yhdistetyt viruslääkehoidotovat kuitenkin ratkaisevasti parantaneethoitomahdollisuuksia taudin hallinnassa jaelämänlaadun parantamisessa.
Fordi HCV er meget smittsomt og alleredesvært utbredt blant sprøytenarkomane, harunge sprøytebrukere og andre somnettopp har begynt å sette sprøyter, enbetydelig risiko for å pådra seg viruset.Det er også stor fare for at HCV vil spreseg raskt i land som står overfor storøkning i sprøytebruken.
Koska HCV on erittäin tarttuva ja koska sitäesiintyy niin paljon huumeiden pistoskäyttäjienkeskuudessa, nuoret ja muut pistoskäytönvastikään aloittaneet ovat suuressatartuntavaarassa. Hälyttävä vaihtoehto onmyös HCV:n nopea leviäminen maissa,joissa huumeiden pistoskäyttö yllättäenlaajenee epidemian tavoin.
Den langt største smitterisikoen er knyttet tildirekte kontakt med infisert blod, hvor selvden minste eksponering kan føre tilinfeksjon.
Paljon suurempi riski ontartunnan saaminen suorasta kontaktistasaastuneeseen vereen, jolloin jo pienikinaltistuma todennäköisesti johtaa tartuntaan.
Utbrudd av en hepatitt C-infeksjon gir ofteuspesifikke symptomer og blir ofte ikkeoppdaget. To til fire av ti personer sompådrar seg HCV blir spontant friske, ogviruset forsvinner innen seks måneder etterat de er blitt smittet.
Hepatiitti C -tartunnan alkuvaihe on useinvarsin huomaamaton, koska siihen eiuseinkaan liity erityisempää oireilua.Kahdesta neljään HCV-tartunnan saaneestakymmenestä ihmisestä parantuu itsestään jaselviytyy viruksesta kuuden kuukaudenkuluessa tartunnan saamisesta.
Hos en betydeligandel av dem som har kronisk hepatitt Cinfeksjon, utvikler sykdommen seg over tidtil siste stadium, med potensielt dødeligleversykdom.
Kroonisestisairastuneista melkoiselle osalle kehittyy ajanmittaan mahdollisesti kuolemaan johtavamaksasairaus.
Kunnskap om hvor rasktsykdommen utvikler seg til manifestleversykdom, er fortsatt ufullstendig, og
Tietämys sairaudenetenemisvauhdista maksasairauteen asti onvielä puutteellista ja tutkimustuloksetvaihtelevat.
Helseforebyggende tiltak må rettes motnye og unge sprøytebrukere som fortsattkan være smittefri og mot unge menneskersom står i fare for å injisere stoff.
Neulojen, ruiskujen ja muidenpistosvälineiden yhteinen käyttö sekä
Deling av sprøytespisser, sprøyter ogannet brukerutstyr samt dårliginjeksjonshygiene gjør at sprøytebrukere
Yleensäottaen huumevalistuksessa ja ehkäisevässäterveystyössä ei ole keskitytty HCV:n
Generelt fokuserer ikkenarkotikaopplysning og helseforebyggendetiltak på forebygging av HCV.Helseopplysningstiltak må ikke bare rettesmot narkotikabrukere, men også mot slikesom arbeider med dem, for å øke deresoppmerksomhet på risikoene.
Tästä johtuen monet nykyiset jaentiset huumeiden pistoskäyttäjät ovatkintietämättömiä HCV-tartunnastaan.
For å hastørst mulig effekt må tiltakene settes inntidlig og ta sikte på å påvirke atferden såsnart, eller helst, før den første sprøytenblir satt.
Juurisairauden hidas puhkeaminen vaikeuttaasekä ajoissa tapahtuvan hoidon antamistaennen pitkäaikaisen maksavaurion syntymistäettä HCV-tartuntasuuntausten jäljittämistä jaehkäisytoimien vaikutuksen seurantaa.
Helseopplysningstiltak må, gjennomoppsøkende arbeid og opplæring,formidle objektiv informasjon om HCV tilikke-injiserende narkotikabrukere ogmarginaliserte unge mennesker.
Ehkäisevän terveystyön aloitteiden onsisällettävä objektiivista tietoa HCV:stähuumeita muuten kuin pistämällä käyttävillehenkilöille sekä syrjäytyneille nuorille etsivänkenttätyön ja vertaisryhmäkasvatuksenavulla.
Tiltak måogså rettes mot sprøytebrukere, f.eks. læredem til ikke å innvie andre i sprøytebruksamt avvise oppfordringer om å dele utstyr.
Tarvitaan myös aloitteellisuuttapistoskäyttäjien tavoittamiseksi, esimerkiksivalistamalla heitä välttämään muidenperehdyttämistä pistoskäyttöön sekäpidättäytymään jakamasta pyynnöstäkäänomaa pistosvälineistöään muiden kanssa.
Studier har imidlertid vist at sprøytebrukeremed godt resultat kan behandles, at dehar noenlunde samme behandlingsviljesom ikke-narkomane og at risikoen forreinfeksjon kanskje ikke er høyere enn hosikke-sprøytebrukere. Videre vil behandlingav en stor andel av HCV-smittedenarkotikabrukere potensielt gi en betydeligreduksjon i ytterligere smittespredning iframtiden.
On tarpeen ottaa käyttöön parempiaseulonta- ja seurantajärjestelmiä, jotta HCV-tartunnan saaneet löydetään ajoissaasianmukaista hoitoa varten.Seulontaohjelmien on katettava ryhmät,joilla tiedetään olevan suuren HCV-riskin,mukaan lukien ennalta tunnetut huumeiden(pistos)käyttäjät ja heidän kumppaninsa,HCV-tartunnan saaneiden henkilöidenkumppanit, vangit sekä nuorisorikollisilletarkoitettujen laitosten asukit.
Det er også viktig å øke bevissthetenomkring HCV-forebygging i de nye EU-medlemsstatene, der omfanget avsprøytebruk antas å øke, og dertjenestetilbudet på området sannsynligvis er dårlig utbygd.
On myöskin ratkaisevan tärkeää lisätätietämystä HCV:n ehkäisemisestä uusissa EU-maissa, joissa huumeiden pistoskäytönennustetaan lisääntyvän ja joissa tämänalueen palvelutarjonta on ilmeisen heikostikehittynyttä.
I de senere årene erbehandlingsresultatene for personer smittetmed HCV blitt kraftig forbedret og harbedret både livskvalitet og forventetlevetid for smittede samt eliminert risikoenfor å føre smitten videre.
6.Hepatiitti C -tartunnansaaneiden huumeidenpistoskäyttäjien hoitaminen onkiistanalainen kysymys jahoitoon pääsy on useinvaivalloista
Lanseringen avny antiviral kombinasjonsbehandling medlegemidlene ribavirin og pegylertinterferon kan utrydde viruset hos ca. 40-80 % av pasientene og hemmesykdomsutviklingen hos andre.
Hoito-ohjeistot, esimerkiksi Euroopanmaksantutkimusliiton (tällä hetkellätarkistettavina olevat) ohjeet vuodelta1999, suosittelivat aktiivistenhuumeidenkäyttäjien jättämistä ilmanhoitoa.
Selv omsprøytebrukerne er den gruppen somrammes hardest av HCV, får mangesprøytebrukere ikke behandling og blir imange tilfeller til og med uttrykkeligutestengt.
HCV:n osalta positiivisiksidiagnosoiduilta, huumeidenpistoskäyttäjiltä voidaan evätä hoito silläperusteella, että hoito-ohjelmiennoudattamisen tason oletetaan olevanhuono ja uudelleentartunnan riski on suuri,minkä vuoksi ensisijaista huomiotapitäisikin kiinnittää huumeriippuvuuteen.
For at narkotikabrukere skalkunne ha full nytte av de nyebehandlingsmetodene, er det nødvendigmed en tverrfaglig tilnærmingsmetode, derekspertise på hepatittbehandling og påomsorg for narkotikabrukere føres sammen.
HCV-tartunnan saaneiden hoitotuloksetovat parantuneet viime vuosinaratkaisevasti, mikä on johtanutelämänlaadun parantumiseen,elinajanodotuksen pitenemiseen sekämuiden tartuttamisen vähentymiseen.
Utbredelse av HCV blant sprøytebrukere etter mindre enn to årssprøytebruk
HCV:n esiintyvyys alle 2 vuotta kestäneen huumeiden pistoskäytön jälkeen
Siden bare et mindretall av dem som ersmittet av HCV på et tidlig stadium visersymptomer av sykdommen, blir HCV ofteikke diagnostisert før lang tid etter atsykdommen er blitt kronisk. Mange aktiveog tidligere sprøytebrukere er derfor ikkeklar over at de er smittet av HCV.
Tutkimusten mukaan pistämällä huumeitakäyttäviä voidaan kuitenkin hoitaamenestyksellisesti, heidän sitoutumisensahoitoon saattaa olla samaa luokkaa kuinhuumeita käyttämättömillä henkilöillä, eikäuudelleentartunnan riskikään ole korkeampikuin henkilöillä, jotka eivät käytä huumeitapistämällä.
I tillegg til å vanskeliggjøre tidligbehandling før det oppstår langsiktigleverskade, gjør sykdommens gradviseutvikling det vanskelig å spore trender for HCV-smitte samt kartlegge virkningen avforebyggende tiltak.
Edelleen on muistettava, että HCV-positiivisten huumeidenpistoskäyttäjien hoitaminen tarpeeksilaajasti antaa mahdollisuuden rajoittaatuntuvasti sairauden tulevaa leviämistä.
Sammenligninger bør gjøres med varsomhet ettersom dataene stammer fra ulike studiemiljøerog -metoder. Begrensningene indikerer 95 % konfidensintervall for utbredelse.
Vertailuja on syytä tehdä varovaisuutta noudattaen, koska tiedot ovat peräisin eri tavoinesitetyistä tutkimusasetelmista, ja niiden saamiseksi on käytetty erilaisia tutkimusmenetelmiä.Hakasulkeet osoittavat 95%:n luottamusväliä esiintyvyydessä
Det trenges bedre ordninger for kontrollog kartlegging for å sikre at personer somer smittet med HCV identifiseres tidlig ogkan få behandling om nødvendig.Kontrollprogrammene må dekke gruppersom man vet har stor risiko for HCV-smitte;der kjente (sprøyte)narkomane og derespartnere, partnerne til personer som ersmittet med HCV samt innsatte i fengsler
Itävallassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissaannetuissa uusissa ohjeissa jayksimielisissä kannanotoissa suositellaan,että hoitotoimenpiteisiin pitäisi ryhtyätapauskohtaisesti ja että huumeidenpistoskäyttäjiä ei pidä automaattisestisulkea hoidon ulkopuolelle. Jottahuumeiden käyttäjät voisivat hyötyätäysimääräisesti uusista huumehoidoista,on tarpeen omaksua monialainenlähestymistapa, jossa yhdistetäänhepatiittihoidon asiantuntemus jahuumeiden käyttäjistä huolehtiminen.
Konklusjoner Behandling og forebygging av hepatitt Csmitte blant sprøytebrukere – Politiskebetraktninger
Johtopäätökset Hepatiitti C – tartunnan hoito ja ehkäisy huumeiden pistoskäyttäjien keskuudessa –näkökohtia toimintalinjoiksi
1.Det er viktig at beslutningstakere erkjenner de framtidigekonsekvensene av hepatitt Csmitte blant sprøytebrukere ogsetter forebyggende arbeid og behandling høyt på denpolitiske dagsordenen.
1.On tärkeää, että poliittiset päätöksentekijät tiedostavathepatiitti C -tartuntojen seuraukset huumeidenpistoskäyttäjien keskuudessa ja että he nostavatsairauden ehkäisyn ja hoidon korkealle poliittisessapäätöksenteossa.
2.Alle EU-land står ovenfor økende kostnader p.g.a. denskjulte HCV-epidemien.
4.Yksi mahdollisuus liittyy myös nuoriin ja uusiinpistoskäyttäjiin.
Hvert år som går før nyeforekomster av HCV-infeksjoner i EU forebygges, kan føre tilen økning i behandlingskostnadene på 1,4 mrd. euro.
On välttämätöntä kohdistaa toimettähän ryhmään sekä uusiin, huumeiden pistoskäytönleviämiselle alttiisiin ryhmiin – muun muassa uusissajäsenvaltioissa.
5.Bedre screening- og kartleggingsundersøkelser for hepatitt Csmitte vil kunne bidra til å sikre at personer som trengerbehandling for HCV blir identifisert så tidlig som mulig.Slike ordninger vil også gjøre det mulig å identifiseretrender både for HCV-smitte og kartlegging av effektivitetenav forebyggingsstrategiene.
5.Tehostetuilla hepatiitti C:n seulonta- ja seurantajärjestelmillävoitaisiin varmistaa, että HCV-hoitoa tarvitsevat ihmisetlöydetään varhaisessa vaiheessa. Niiden avulla voitaisiinmyös seurata HCV-tartuntasuuntauksia jaennaltaehkäisevien strategioiden tehokkuutta.
3.Risikoen for å bli smittet med HCV kan reduseres gjennomtiltak som tar sikte på å endre høyrisikoatferd som delingav sprøyter og annet brukerutstyr samt gjennom tiltak for åredusere sprøytebruken.
2.Näkymättömissä kehittyvä HCV-epidemia asettaajokaisen EU-maan paisuvien terveyskustannusten eteen.Jokainen uusien HCV-tartuntojen ehkäisemisessäviivytelty vuosi aiheuttaa EU-maille hoitokustannustenkasvua 1,4miljardin euron verran.
4.Blant unge og nye sprøytebrukere har vi en tidsbegrensetmulighet for forebyggende arbeid. Det er avgjørende at
Samaa päämäärää palveleemyös huumeiden pistoskäytön rajoittaminen sinällään.
6.Det er behov for å gjennomgå retningslinjene for hepatitt Cbehandling samt utvikle strategier for tverrfagligsamarbeid mellom hepatologer og spesialister pårusavhengighet slik at også rusmisbrukere kan fåbehandling.
6.On tarpeen tarkistaa hepatiitti C:tä koskevia hoitoohjeistoja sekä kehittää hepatologien jariippuvuusasiantuntijoiden välille monialaiseenyhteistyöhön perustuvia strategioita huumeidenpistoskäyttäjien hoitoon ottamiseksi.
Europeisk overvåkingssenterfor narkotikaog narkotikamisbruk(EONN), Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiskeunion og Norge, EONN, Lisboa, 2003. http://annualreport.emcdda.eu.int/
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS),Vuosiraportti: Huumeongelma Euroopan unionissaja Norjassa, EMCDDA, Lissabon, 2003. http://annualreport.emcdda.eu.int/
OFFISIELL UTGIVER:Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.© Europeisk Overvåkingssenter for Narkotika og Narkotikamisbruk, 2003.ADMINISTRERENDE DEREKTØR:Georges Estievenart.REDAKTØRER: Joëlle Vanderauwera, Sarah Wellard.FORFATTER: Lucas Wiessing; Dagmar Hedrich; Colin Taylor: Paul Griffiths.GRAFISK UTFORMING:Dutton Merrifield Ltd, UK.Printed in Italy
VIRALLINEN JULKAISIJA:Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2003JOHTAJA:Georges Estievenart TOIMITTAJAT: Joëlle Vanderauwera, Sarah Wellard TEKIJÄT: Lucas Wiessing; Dagmar Hedrich; Colin Taylor; Paul Griffiths GRAAFINEN SUUNNITTELU:Dutton Merrifield Ltd, UKPrinted in Italy
Informasjonblad fra Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk www.emcdda.eu.int
Tiedote Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskukselta www.emcdda.eu.int
Evaluering av Den europeiske unions strategi oghandlingsplan (20002004)
Euroopan unionin huumausainestrategian ja huumausaineidentorjuntaa koskevan toimintasuunnitelman (2000–2004) arviointi
Hvordan kan evalueringvære nyttig?
Miksi arviointi onhyödyllinen?
kan evaluering skape et mer rasjoneltgrunnlag for debatten slik at den blir mervelfundert og mindre følelsesladet.
toimenpiteiden vaikutuksia tarkemmin.Arviointi voi tässä yhteydessä viilentääkäytävää keskustelua ja antaa sillevankemman perustan.
medlemsstater fastsetter også at evalueringav gjennomføringen av politikken, densvirkninger og kostnadene som påløper forå oppnå disse virkningene (effektivitet),bør prioriteres.
Huumeilmiö, sen aiheuttajat ja senseuraukset ovat sekä monimutkaisia ettävaikeita, joten sitä koskevan politiikanarviointi on erityisen tärkeää.