pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilbudsreduksjon
Tarjonnan vähentäminen
Ifølge Europols rapport om organisert kriminalitet er produksjonog smugling av narkotika fortsatt den viktigste virksomheten forkriminelle grupper i EU.
Järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevän Europolinkertomuksen mukaan huumeiden tuotanto ja huumekauppakuuluvat edelleen EU:n rikollisryhmien pääasialliseentoimintaan.
Ikke noe annet område innen
Millään muulla järjestäytyneen rikollisuuden osa-alueella ei saada yhtä suuria voittoja. (143)
Europeisk forskning har entendens til å være mer skeptisk med hensyn til dette ennamerikansk forskning, som siden 1970-tallet har rapportertom positive resultater.
Euroopassa tehdyissä tutkimuksissa siihensuhtaudutaan usein epäilevämmin kuin Amerikassatehdyissä tutkimuksissa, joista on saatu myönteisiä tuloksia1970-luvulta lähtien.
Det er behov for å forske mer påprosess og resultat, og forskningen bør omfatte bådekvantitative og kvalitative studier. Evaluering av en danskordning som lar lovbrytere sone i en egenbehandlingsenhet i fengselet, viste at kriminaliteten gikkned, særlig for langtidskriminelle som ble tilbudt dennealternative soningformen (Nasjonal rapport for Danmark,2002).
Prosessia ja sen tuloksia on tutkittavayhä enemmän niin määrällisesti kuin laadullisestikin.Tanskan järjestelmä, jossa rikoksentekijät voivat suorittaatuomionsa vankilan hoitoyksiköllä, osoitti kuitenkin rikostenvähenevän varsinkin silloin, kun vaihtoehtoista rangaistustatarjottiin pitkäaikaisrikollisille (Tanskan kansallinen raportti,2002).
Triple Ex-prosjektet i Haag, en tvungen form forbehandling, fant at lengre behandlingstider var assosiertmed redusert tilbakefallsrate (Vermeulen et al., 1999).
Pakkohoitoa koskeneessa Haagin Triple-Ex-hankkeessa havaittiin, että hoidon pitempi kesto vähensisortumista uudelleen huumeisiin (Vermeulen et al., 1999).
Mange av de faktorene som fører til at alternativer til straffmislykkes, er knyttet til mangel på samordning mellom deforskjellige sektorene som er involvert, dvs. rettsvesen,helsevesen og sosialvesen. Det er typisk at evalueringer
Monet vaihtoehtoisten rangaistusten onnistumista haittaavattekijät liittyvät eri tahojen, nimittäin oikeus-, terveys- jasosiaaliviranomaisten, puutteelliseen koordinointiin.Arvioissa tulee yleensä esille, että hoidon rahoituksessa on puutteita (141
‘Interpol i arbeid 2001’ rapporterer at økt internasjonaltsamarbeid har resultert i en rekke politioperasjoner.
Kuten asiakirjassa ”Interpol at work 2001” todetaan,lisääntynyt kansainvälinen yhteistyö on johtanut useisiinmerkittäviin lainvalvontaoperaatioihin.
Project Exit, som var basert på utveksling avetterretningsopplysninger, resulterte for eksempel i storeecstasybeslag i Europa.
Esimerkiksi yhteiseentiedusteluun perustuneessa Project Exitissä tehtiin laajojaekstaasin takavarikoita Euroopassa.
I tillegg ble store forsendelser fraeuropeiske lufthavner til Nord-Amerika avslørt.
Lisäksi estettiinmerkittävien huume-erien salakuljetus Euroopanlentoasemilta Pohjois-Amerikkaan.
Programmetfor utveksling av narkotikaopplysninger (Drug Data Sharing Program), der Interpol, FNs program for narkotikakontroll(UNCDP) og Verdens tollorganisasjon (WCO) deltar medutveksling av etterretningsopplysninger, fortsatte å spille ennøkkelrolle i kampen mot smugling av syntetiske stoffer.
Interpolin, UNDCP:n(Yhdistyneiden Kansakuntien huumevalvontaohjelma) ja WCO:n (Maailman tullijärjestö) tullitietojen vaihtoohjelmalla oli edelleen suuri merkitys synteettistenhuumeiden salakuljetuksen torjunnassa.
(138)Se tabell 13 OL: Fengselsbaserte tiltak for narkotikabrukere (nettutgaven).(139)Figur 41 OL: Alternativer til fengsel – konseptuelle rammer (nettutgaven).(140)Se tabell 14 OL: Alternativer til fengsling rettet mot lovbrytere som bruker narkotika – en sammenlignende beskrivelse for EU (nettutgaven).(141)Evalueringen av et svensk prosjekt med alternativ til fengsel avdekket mangel på økonomiske midler til å betale for behandlingen etter avsluttet soning(Nasjonal rapport for Sverige, 2003).
(138)Katso taulukko 13: Vankiloissa toteutettavat tukitoimet huumeidenkäyttäjille (verkkoversio).(139)Kaavio 41 OL: Vaihtoehdot vankilalle – käsitteet (verkkoversio).(140)Katso taulukko 14: Vankilan vaihtoehdot huumeita käyttäville rikoksentekijöille – vertaileva EU:n määritelmä (verkkoversio).(141)Arvio Ruotsin vaihtoehtoisia rangaistuksia koskeneesta hankkeesta osoitti, että tuomion päätyttyä hoitoon ei ollut riittävästi määrärahoja (Ruotsinkansallinen raportti, 2003).
Tiltak mot hvitvasking av penger
Rahanpesun torjuntatoimenpiteet
Den internasjonale Operation Topaz, som overvåker
Europolin arvion mukaan kokaiinikauppa tuottaa vuosittainmiljardeja euroja EU:ssa.
Estimater fra Europol viser at kokainhandelen genererermilliarder av euro i EU.
Rahanpesumenetelmiin kuuluvatsekä fyysisen että sähköisen rahan liikkeet.
Hvitvaskingsmetodene omfatterbåde fysiske og elektroniske pengebevegelser.
Rahan liikkeitäja huumeisiin liittyviä liiketoimia on edelleen vaikeayhdistää toisiinsa.
Det erfortsatt vanskelig å finne forbindelsene mellompengestrømmene og tilhørede forretningstransaksjonerrelatert til narkotika.
Interpol on kehittänyt tärkeitä välineitärahanpesujärjestelmien torjumiseksi.
Interpol har utviklet verktøy tilbekjempelse av ulike hvitvaskingssystemer.
Vuonna 2001julkaistiin tutkimuksia, jotta tutkijat voivat perehtyä näihin välineisiin lähemmin. (144
Ifølge OECDs særskilte arbeidsgruppe mot økonomiskkriminalitet (Financial Action Task Force – FATF) årsrapport for 2001–02 (146
Rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) vuosien
), etterkommer bare syv medlemsstater fullstedig 28 av arbeidsgruppens 40 anbefalinger somkrever konkrete nasjonale tiltak, de andre landene smugling av eddiksyre (151), fungerer fortsatt godt medhensyn både til internasjonal sporing av lovlige forsendelserog politietterforskning som skal etterspore opprinnelsen tilkjemikalieforsendelser som ble beslaglagt eller fanget opp.
) mukaan seitsemän EU:n jäsenvaltiota noudattaa täysin 28:aa sen 40:stä kansallisentoiminnan suosituksesta.
I perioden januar-november 2002 ble det rapportert om2800 eksportforsendelser som omfattet nærmere300000tonn eddiksyre.
Muut maat eivät noudata suosituksia täysin. (147
Tiltak mot avledning av kontrollerte kjemikalier
Toimenpiteet torjumaan valvottujen kemikaalientoimittaminen laittomiin tarkoituksiin
Ifølge Europol stammer inntil 90 % av den heroinen sombeslaglegges på EU-markedet fra Sørvest-Asia(Afghanistan).
Europol arvelee, että jopa 90 prosenttia EU:n markkinoillatakavarikoidusta heroiinista on peräisin Lounais-Aasiasta(Afganistanista).
Til tross for innsatsen som er gjort for å fåslutt på opiumsdyrkingen, er produksjonen i 2002 anslått til3 400 tonn.
Vaikka oopiumin viljelyä yritetään estää,oopiumin tuotannon uskotaan vuonna 2002 olleen3400tonnia.
Ut fra den kjensgjerning at noe av deneddiksyren som avledes fra lovlige leveringskanaler smuglestil Afghanistan, ble det opprettet en internasjonalarbeidsgruppe fra Tyskland, Storbritannia og USA som skalbistå med teknisk assistanse i kampen mot smugling i denneregionen.
Koska osa laillisten toimituskanavienulkopuolelle kulkeutuvasta etikkahappoanhydridistäsalakuljetetaan Afganistaniin, perustettiin Saksan,Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojenkansainvälinen työryhmä, joka antaa teknistä apuasalakuljetuksen torjunnassa tuolla alueella.
I løpet av 2001 ble det beslaglagt over 200 tonn eddiksyre.Dette er den største mengden for ett år som noen gang errapportert.
Vuonna 2001 takavarikoitiin yli 200 tonniaetikkahappoanhydridiä.
Det største enkeltbeslaget ble gjort i Storbritannia, der det ble avslørt et forsøk på å avlede70tonn til Jugoslavia.
Kyseessä on suurin yhtenä vuotenatakavarikoitu määrä.
Andre europeiske land somrapporterer om beslag av eddiksyre er Belgia, Tyskland,Italia og Slovenia.
Suurin yksittäinen takavarikko tehtiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa löydettiin Jugoslaviaan matkalla ollut 70 tonnin lähetys.Etikkahappoanhydridiä takavarikoitiin Euroopan maistamyös Belgiassa, Saksassa, Italiassa ja Sloveniassa.
De flesteeksportlandene framla opplysninger om prekursorer sombrukes i framstillingen av sentralstimulerende stoffer avamfetamintypen.
kulkeutumista kokaiinin laittomaan valmistukseen etenkinoperaatio ”Purplessa”.
I tillegg framlade fleste landene i EU som produserer fenyl-2-propanon ogsafrol data (148).
Seurattujen lähetysten ja kaupan määrä laski vuonna 2001. (150
For å hindre avledning av kjemiske prekursorer som brukesi framstillingen av amfetaminlignende stimulerende stoffersom efedrin, norefedrin og 3,4-MDP-2-P, har INCB isamarbeid med Europakommisjonen og USA inngått avtaleom et frivillig internasjonalt prosjekt, Project Prism, som skal
Jotta amfetamiinin kaltaisten piristeiden, kuten efedriinin,norefedriinin ja 3,4-MDP-2-P:n, valmistuksessa käytettävätkemialliset prekursorit eivät kulkeutuisi laittomiintarkoituksiin, INCB on käynnistänyt yhteistyössä Euroopankomission ja Yhdysvaltojen kanssa vapaaehtoisenkansainvälisen hankkeen (Project Prism), jossa hallituksia
I og med at kaliumpermanganat etter hvertblir vanskeligere å avlede fra den lovlige omsetningen, prøverkokainprodusentene å framstille dette kjemikaliet selv.
Koskakaliumpermangaatti on vaikeammin saatavissa laillisestakaupasta, kokaiinintuottajat yrittivät valmistaa tätäkemikaalia itse.
hjelpe regjeringene til å nå dette målet (152) (
autetaan saavuttamaan tämä tavoite. (152) (
(146)http://www.fatf-gafi.org/pdf/AR2002_en.pdf.(147)Boks 17 OL: Grad av compliance (FATF) (nettutgaven).(148)Boks 18 OL: Tiltak mot avledning av kontrollerte kjemikalier (INCB) (nettutgaven).
(146)http://www.fatf-gafi.org/pdf/AR2002_en.pdf(147)Laatikko 17 OL: Suositusten noudattamisen aste (FATF) (verkkoversio).(148)Laatikko 18 OL: Valvottujen kemikaalien muuntamisen vastaiset toimenpiteet (INCB) (verkkoversio).
(149)Kaliumpermanganat er en lovlig kjemisk forbindelse som er en viktig reagent i analytisk og syntetisk organisk kjemi.
(149)Kaliumpermanganaatti on laillinen aine, joka on tärkeä reagenssi analyyttisessa ja synteettisessä orgaanisessa kemiassa.
Det brukes i blekemidler,desinfiserende midler og antibakterielle og soppdrepende midler.
Sitä käytetään valkaisuaineissa,desinfiointiaineissa sekä bakteeri- ja sienilääkkeissä.
Det brukes til vannrensing.
Sitä käytetään myös vedenpuhdistusprosesseissa.
)Boks 19 OL: Operation Purple (nettutgaven). )Eddiksyre er et acetylerende og uttørkende middel som brukes i kjemisk og farmasøytisk industri til framstilling av celluloseacetat, til tekstilproduksjon,
)Laatikko 19 OL: Operaatio Purple (verkkoversio). )Etikkahappoanhydridi on asetyloimis- ja vedenpoistoaine, jota käytetään kemian- ja lääketeollisuudessa selluloosa-asetaatin valmistukseen, tekstiilien
(150 (151 kaldbleking og polering av metall og i framstillingen av bremsevæske, fargestoffer og eksplosiver.
(150 (151 liistausaineissa ja kylmävalkaisun aktivointiaineissa, metallien kiillotuksessa sekä jarrunesteiden, väriaineiden ja räjähdysaineiden tuotannossa.
Kapittel 3Utvalgte aspekter
Luku 3Erityiskysymyksiä
Dette kapittelet fokuserer på tre problemstillinger knyttet til narkotikaproblemet i Europa: bruk avnarkotika og alkohol blant unge, sosial eksklusjon og reintegrasjon samt offentlige utgifter tilreduksjon av etterspørselen etter narkotika.
Tässä luvussa käsitellään erityiskysymyksiä, jotka liittyvät huumausaineongelmaan Euroopassa.Aiheita ovat nuorten huumeiden- ja alkoholinkäyttö, syrjäytyminen ja yhteiskuntaansopeuttaminen sekä julkiset menot huumausaineiden kysynnän vähentämisen alalla.
har vært beruset varierer fra 36 % i Portugal til 89 % i
(157) Kreikassa ja Ruotsissa vuonna 1999 tehdyn ESPAD-tutkimuksen mukaan ainakin kerranhengitettäviä/liuotintyyppisiä aineita käyttäneitä on yhtäpaljon kuin ainakin kerran kannabista käyttäneitä
Narkotika- og alkoholbruk blant unge mennesker
15–16-vuotiaiden koululaisten keskuudessa. (158)
Unge mennesker er ofte i forkant av samfunnsmessigeendringer, og stigende trender for bruk av alkohol ogulovlige narkotiske stoffer blant unge er noe av det sompreger samfunnsutviklingen i Europa.
Nuoret kuuluvat usein yhteiskunnallisen muutoksenkärkijoukkoon, ja nuorten alkoholin- ja huumeidenkäytönyleistyminen on EU:ssa merkittävä yhteiskunnallinen ilmiö.Alkoholi on nyt ensimmäistä kertaa mukana raportin tässäjaksossa.
Det at alkoholbrukbehandles i denne delen av rapporten er nytt og en følgeav bekymring over de sammensatte mønstrene forrusmiddelbruk og avhengighet, helseskader og kriminellatferd som dette fører med seg.
Taustalla on huoli aineiden käytön sekäriippuvuuden, terveyshaittojen ja rikollisen käyttäytymisenmonimutkaisesta vuorovaikutuksesta.
Mønstrene for bruk avpsykoaktive stoffer representerer en særskilt utfordring forbeslutningstakere om å utvikle et tilstrekkelig bredt spekterav effektive tiltak som settes inn til rett tid.
Psykoaktiivistenaineiden käyttötavat ovat suuri haaste päättäjille, joiden onpuututtava ilmiöön riittävän laajasti ja oikea-aikaisesti.
EU har satt seg som mål over en femårsperiode å redusereutbredelsen av ulovlig narkotikabruk og rekrutteringen tilslik bruk, særlig blant unge under 18 år samt å utvikle nyetilnærmingsmåter til forebygging (COR 32).
EU:ssa on asetettu tavoitteeksi vähentää viiden vuodenaikana merkittävästi huumeidenkäytön levinneisyyttä ja senaloittamista etenkin alle 18-vuotiaiden nuorten keskuudessasekä kehittää uudenlaisia lähestymistapoja ehkäiseväänhuumetyöhön (Cordrogue 32).
Nasjonale skoleundersøkelser måler ikke problematiskstoffbruk blant unge mennesker, men de er en sværtverdifull kilde for vurdering av eksperimentell narkotikabrukog holdninger blant unge mennesker.
Kansallisissa koululaistutkimuksissa ei mitata nuortenongelmakäyttöä, mutta niiden avulla voidaan arvioidahuumeiden kokeilukäyttöä ja nuorten asenteita.
Ifølge Reitoxrapporter og data fra ESPAD 1999 var livstidsprevalensenfor cannabisbruk lavest i Portugal (8 %), Sverige (8 %),Hellas (9 %) og Finland (10 %). Livstidsprevalensen varhøyest i Frankrike (35 %), Storbritannia (35 %) og Irland(32 %), etterfulgt av Spania, med 30 %.
Reitoxinraporttien ja vuoden 1999 ESPAD-raportin tietojen mukaanainakin kerran kannabista käyttäneitä oli vähiten Portugalissa(8 %), Ruotsissa (8 %), Kreikassa (9 %) ja Suomessa (10 %).Ainakin kerran käyttäneitä oli eniten Ranskassa (35 %),Yhdistyneessä kuningaskunnassa (35 %), Irlannissa (32 %) ja Espanjassa (30 %).
Utvalgsstørrelsen iskoleundersøkelsene er presentert i statistisk tabell 3 (159).Sammenlignbarheten for dataene i denne tabellen er begrenset ettersom ikke alle medlemsstater benytter sammemetode for skoleundersøkelser.
Koululaistutkimuksen otoskoot löytyvättilastotaulukosta 3 (159). Taulukon tiedot eivät ole täysinvertailukelpoisia, sillä kaikissa jäsenvaltioissa ei käytettysamoja koululaistutkimuksen menetelmiä.
Materialet som dette kapittelet bygger på, omfatter blant annetnasjonale Reitoxrapporter og befolkningsundersøkelser.Sammenlignbare data om unge mennesker er stort sett hentetfra 1995- og 1999-rapportene fra Den europeiskeundersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD), somble utført blant 15–16-årige skoleelever i ni medlemsstater.Dataene fra Nederland som framkom i ESPAD-undersøkelsen,er ikke direkte sammenlignbare med dataene fra de andremedlemsstatene som deltok i undersøkelsen.
Yleensä 15–16-vuotiaiden koululaisten keskuudessa onenemmän ainakin kerran kannabista, liuottimia jarauhoittavia lääkkeitä (ilman lääkärin määräystä)käyttäneitä kuin piristeitä ja hallusinogeeneja käyttäneitä.Koululaisten kokaiini- ja heroiinikokeilut ovat melkoharvinaisia EU:ssa, sillä 0–4 prosenttia on käyttänyt näitähuumeita ainakin kerran (tilastotaulukko 3).
Blant 15–16 år gamle skoleelever er livstidsprevalensen forcannabisbruk, sniffestoffer, beroligende midler og sedativa(uten resept) generelt høyere enn for bruk av stimulerendeog hallusinogene stoffer. I hele EU er det relativt sjelden atskoleelever eksperimenterer med kokain og heroin, oglivstidserfaringen med disse stoffene varierer fra 0 % til 4 %(statistisk tabell 3).
Tätä lukua laadittaessa on käytetty Reitoxin kansallisissaraporteissa ja väestötutkimuksissa olevaa aineistoa.Vertailukelpoiset tiedot nuorista perustuvat enimmäkseeneurooppalaisen koululaistutkimuksen (ESPAD) vuosien 1995ja 1999 raportteihin (ESPAD, 1999), jotka koskivat 15–16-vuotiaita koululaisia yhdeksästä jäsenvaltiosta.Alankomaiden tiedot ESPAD-tutkimuksissa eivät ole täysinvertailukelpoisia muiden mukana olevien jäsenvaltioidentietojen kanssa.
Utbredelse
Levinneisyys
Med unntak av tobakk og koffein er alkohol det psykoaktivestoffet som blir mest brukt blant unge mennesker i EU.Andelen av 15–16 år gamle skoleelever som én gang i livet
Alkoholi on tupakkaa ja kofeiinia lukuun ottamatta nuorteneniten käyttämä psykoaktiivinen aine EU:ssa. Ainakinkerran elämässään humalassa olleiden 15–16-vuotiaidenkoululaisten osuus vaihtelee Portugalin 36 prosentista
De fleste unge som har prøvd cannabis har en viss erfaringmed alkohol og tobakk.
Useimmilla kannabista kokeilleilla nuorilla on jonkin verrankokemusta alkoholista ja tupakasta.
Unge som bruker ecstasy, amfetamin,kokain og hallusinogener har tendens til å skille seg ut ogtilhøre bestemte sosiale grupper.
Ekstaasia,amfetamiineja, kokaiinia ja hallusinogeeneja käyttävätnuoret muodostavat yleensä erillisen ryhmän ja tulevattietyistä yhteiskuntaryhmistä.
Forholdet mellom bruk avulike stofftyper vises i tabell 15 OL (nettutgaven) basert pådata fra en spansk skoleundersøkelse (Observatorio Español
Eri huumeiden kulutuksensuhteita esitellään taulukossa 15 OL (verkkoversio), ja neperustuvat Espanjan koululaistutkimuksen tietoihin(Observatorio Español sobre Drogas, 2002).
)Definert som ‘et dokument som ikke er publisert i tidsskrift hvor innholdet er gjennomgått av ekspert’.
)Harmaalla kirjallisuudella tarkoitetaan asiakirjaa, jota ei ole virallisessa julkaisussa.
For ytterligere informasjon, se QED network journal
Lisätietoja, ks. QED Network Journal
Figur 19: Livstidsprevalens for å ha vært full og for å ha brukt ulovlige stoffer (15–16 år gamle skoleelever)
Kaavio 19: Ainakin kerran juopuneet ja huumeita käyttäneet (15–16-vuotiaat koululaiset)
LSD og andre hallusinogener
LSD ja muut hallusinogeenit
Begrenset sammenlignbarhet.ESPAD Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (1999).
Rajallinen vertailukelpoisuus.ESPAD:n koululaistutkimus (1999).
I alle medlemsstater var motstanden mot og oppfatningenav at det er knyttet ’stor risiko’ til eksperimentering medrusmidler som ecstasy, kokain og heroin, generelt svært storblant 15–16-åringer. Motstanden mot å prøve ecstasyvarierte fra 71 % i Hellas til 90 % i Danmark.
kokaiini- ja heroiinikokeiluja ja piti niitä ”suurina riskeinä”.Ekstaasikokeiluja paheksuvien määrä vaihteli Kreikan71prosentista Tanskan 90 prosenttiin.
At rusmiddelbruk er mer utbredt blant menn enn kvinner,kommer mye klarere fram i den voksne befolkningen ennblant skoleelever.
Huumeidenkäytön yleisyys miesten keskuudessa näkyyselvemmin aikuisissa kuin koululaisissa.
Blant disse er imidlertid kjønnsforskjellenestørst i Hellas, Frankrike, Italia og Portugal.
Koululaistensukupuolierot ovat suurimmat Kreikassa, Ranskassa,Italiassa ja Portugalissa.
Med ett unntak;at bruken av beroligende midler og sedativer uten resept ogalkohol kombinert med ’piller’ er generelt høyere blant jenter.
Rauhoittavien lääkkeiden käyttöilman lääkärin määräystä sekä alkoholin ja pillereidenyhteiskäyttö on poikkeuksellisesti yleensä yleisempäätytöillä.
Det forekommer også variasjoner i utbredelse regioneneimellom innenfor den enkelte medlemsstat. I Tysklandminsker skillet mellom øst og vest raskere blant skoleeleverenn blant voksne.
Myös levinneisyys vaihtelee jäsenvaltioiden alueilla.Saksassa idän ja lännen välinen ero pienenee nopeamminkoululaisten kuin aikuisten keskuudessa.
For andre aspekter ved utbredelsen avnarkotika, som spredning av cannabis til distriktene, gjelderde samme observasjoner blant skoleelever som blant voksne.
Muut huumeidenlevinneisyyteen liittyvät suuntaukset, kuten kannabiksenleviäminen maaseudulle, ovat samat kuin vanhemmassaväestössä.
Imidlertid kandet totale forbruket gå ned selv om mønstre med‘overstadig beruselse’ på grunn av alkohol brer om seg.
Tämä voi viitata siihen, että näissämaissa levinneisyys on saavuttanut lakipisteen ja että se ontasaantumassa noin 30 prosenttiin.
Holdningene til ulike rusmidler kan bidra til å forutsiframtidig utbredelse av narkotikabruk.
Huumeidenkäytön tulevaa levinneisyyttä voidaan ennustaatutkimalla asenteita erilaisia huumeita kohtaan.
I 1999 variertemotstanden mot å drikke seg full én gang i uken mye, frarelativt liten motstand i Danmark (32 %) til stor i Italia(80%).
Vuonna1999 kerran viikossa tapahtuvaa humalajuomistapaheksuvien määrä vaihteli paljon, Tanskan melkoalhaisesta 32 prosentista Italian 80 prosenttiin.Kannabiskokeiluja paheksuvien määrä vaihteli vähemmän:paheksuvia oli vähiten Ranskassa (42 %) ja eniten Portugalissa (79 %) ja Ruotsissa (78 %).
Motstanden mot eksperimentering med cannabisvarierte mindre, og var minst i Frankrike (42 %) og størst i
(161) Asenteidenavulla voidaan ennustaa suuntauksia, mutta myös muitatekijöitä on mukana.
I 1999 hadde imidlertid bruken avcannabis blant unge i Irland, Nederland og Storbritanniagått ned. Dette kan tyde på at utbredelsen har nådd etmetningspunkt i disse landene, og at trenden tilsier enstabilisering rundt 30 %.
)Ks. kaavio 43 OL: Niiden 15–16-vuotiaiden koululaisten prosenttiosuus, jotka paheksuvat juopumista verrattuna kannabiksen tai ekstaasin kokeilemiseen
til å forutsi trender, men andre faktorer er også involvert.
(verkkoversio).
)Se tabell 15 OL: Forholdet mellom bruk av ulike stoffer blant spanske skoleelever (14-18 år) (nettutgaven).)Se figur 43 OL: Prosentandel av 15-16-årige skoleelever som er mot å drikke seg full sammenlignet med å prøve cannabis og ecstasy (nettutgaven). )Figur 44 OL: Endringer i drikkevaner (5 drinker eller mer på rad) i løpet av siste 30 dager.
)Kaavio 44 OL: Muutokset vähintään 5 drinkin juomisessa peräkkäin viimeisten 30 päivän aikana.
Kapittel 3: Utvalgte aspekter
Luku 3: Erityiskysymyksiä käyttäneiden määrä.
For Storbritannias del ble nedgangen ilivstidsprevalens for både cannabis og ecstasy ledsaget av en nedgang i oppfatninger om tilgjengelighet (163) (164) og enøkning i motstand (165).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainakinkerran kannabista ja ekstaasia käyttäneiden määrä laski, saatavuuden katsottiin vaikeutuneen (163) (164) ja paheksuvienmäärä kasvoi (165).
I 1999 var andelen elever som mente at risikoen forbundet med å prøve ecstasy en eller to ganger,høyest i de to medlemsstatene (Irland og Storbritannia) hvor signaliserer en mulig tendens i hovedstrømningen i urbankultur til redusert amfetamin- og ecstasybruk og øktkokainbruk.
Koululaisia, jotka pitivät yhteen tai kahteen ekstaasikokeiluun liittyvää riskiä suurena, oli vuonna 1999suhteellisesti eniten niissä kahdessa jäsenvaltiossa (Irlannissaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), joissa oli myös eniten
Imidlertid var dette utvalget verkenrepresentativt eller stort nok til at det var mulig å trekkeendelige konklusjoner.
16 6 ainakin kerran ekstaasia käyttäneitä (
Figure 20 (B): Brukt cannabis relativt lite antall ecstasyrelaterte dødsfall hadde fått breddekning i media.
Kaavio 20 (B): Kannabista käyttäneet pieni määrä ekstaasikuolemia sai runsaasti näkyvyyttätiedotusvälineissä.
Mediadekning, sammen med et stadig mernegativt image, synes å ha ført til at ecstasybruk er blittmindre utbredt i disse to medlemsstatene.
Näkyvyys tiedotusvälineissä ja yhäkielteisempi kuva ekstaasista ovat ilmeisesti vähentäneetekstaasin käyttöä näissä jäsenvaltioissa.
Storbritannia
Yhdistynyt kuningaskunta
Norge
Tanska
Figur 20:Livstidsprevalens for (A) å ha vært full, (B) bruk avcannabis, (C) bruk av ecstasy, 15–16 år gamle skoleelever
Kaavio 20: Ainakin kerran (A) juopuneet, (B) kannabista käyttäneetsekä (C) ekstaasia käyttäneet (15–16-vuotiaat koululaiset)
Figure 20 (C): Brukt ecstasy
Kaavio 20 (C): Ekstaasia käyttäneet
Dataene for Frankrike og Hellas for 1995 er basert på surveyundersøkelser gjennomført i 1993.ESPAD Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner (1995 og 1999).
Kreikan ja Ranskan vuoden 1995 tiedot perustuvat tutkimuksiin vuodelta 1993.ESPAD:n koululaistutkimukset (1995 ja 1999).
)Basert på svar om at stoffet er ’svært lett’ eller ’ganske lett’ å få tak i om ønsket.)Figur 45 OL: Endringer i oppfatning om tilgjengelighet av (A) cannabis og (B) ecstasy (nettutgaven).)Figur 46 OL: Endring i prosentandelen av 15-16-åringer som er mot å (A) drikke seg full én gang i uken eller (B) prøve cannabis én eller to ganger eller
)Vastaajat, jotka halutessaan saisivat huumetta ”erittäin helposti” tai ”melko helposti”.)Kaavio 45 OL: Muutokset (A) kannabiksen ja (B) ekstaasin havaitussa saatavuudessa (verkkoversio).)Kaavio 46 OL: Muutos niiden 15–16-vuotiaiden prosenttiosuudessa, jotka paheksuvat (A) juopumista kerran viikossa tai (B) kannabiksen kokeilemista
)Figur 47 OL: Prosentandel av 15-16-årige skoleelever som mener at det er ’stor risiko’ forbundet med å bruke ecstasy én eller to ganger og livstidsprevalens for ecstasybruk (nettutgaven).
)Kaavio 47 OL: Niiden 15–16-vuotiaiden koululaisten prosenttiosuus, jotka mieltävät, että ekstaasin käyttämiseen kerran tai kahdesti ja ekstaasin käyttämiseen ainakin kerran elämässä liittyy ”suuri riski” (verkkoversio).
)Figur 48 OL: Prosentandel av positive framstillinger i moderne popmusikk, 1960-1990-tallet (nettutgaven).)Figur 49 OL: Beløp i euro brukt hver uke av 13-19-åringer i 10 byer i EU i 2001-2002 (nettutgaven).
)Kaavio 48 OL: Myönteisten mielikuvien prosenttiosuus populaarimusiikissa 1960–1990-luvulla (verkkoversio).)Kaavio 49 OL: 13–19-vuotiaiden viikoittain käyttämä euromäärä 10 EU-kaupungissa vuosina 2001–2002 (verkkoversio).
Figur 21 (A):Debutalder for bruk av alkohol og cannabis for17–18-årige gutter i Frankrike i 2001
Kaavio 21 (A):Humalajuomisen ja kannabiksen käytönaloittamisen ikä 17–18-vuotiaiden poikien keskuudessa Ranskassavuonna 2001
Nesten alle medlemsstatene i EU (Belgia, Danmark,Tyskland, Spania, Frankrike, Luxembourg, Italia, Nederland,Østerrike, Portugal og Storbritannia) rapporterer om økendebekymring over et mulig større kokain- ogbase/crackmarked for unge problembrukere.
Huoli nuorten ongelmakäyttäjien kokaiini- ja base-/crack-markkinoiden mahdollisesta kasvusta on lisääntynyt melkeinkaikissa EU:n jäsenvaltioissa (Belgiassa, Tanskassa,Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Luxemburgissa,Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa).
Ytterligereinformasjon om trender for tilgjengelighet finnes på s. 36.
Lisätietoa saatavuuden suuntauksista onsivulla 36.
Generelt kan det sies at sannsynligheten for at ungemennesker i alderen 12–18 år drikker seg fulle eller blirtilbudt cannabis, eller andre ulovlige stoffer, samt deresvillighet til å prøve rusmidler øker kraftig med alderen.Data fra den franske ESCAPAD-undersøkelsen (Beck, 2001)illustrerer dette.
Yleensä todennäköisyys sille, että 12–18-vuotiaat nuoretjuovat itsensä humalaan tai että heille tarjotaan kannabistatai muita huumeita, sekä heidän halukkuutensa kokeillahuumeita kasvaa jyrkästi iän mukana. Ranskan ESCAPAD-tutkimuksen tiedot osoittavat tämän (Beck, 2001).
Figur 21 (A) viser at blant gutter i 13–14årsalderen var andelen som hadde livstidserfaring med åvære full 15,9 %, og andelen som hadde eksperimentertmed cannabis var 13,8 %.
Kaaviosta21 A näkyy, että 13- ja 14-vuotiaista pojista 15,9 prosenttiaoli juonut itsensä humalaan ainakin kerran ja 13,8 prosenttiaoli kokeillut kannabista.
Blant 17–18-åringer haddeandelene steget til henholdsvis 64,5 % og 55,7 %.
Sen sijaan 17- ja 18-vuotiaista jo64,5 prosenttia oli juonut itsensä humalaan ainakin kerranja55,7 prosenttia oli kokeillut kannabista.
Figur 21 (B):Grad av cannabisbruk i 17–18-årsalderen i Frankrike i 2001
Kaavio 21 (B):Kannabiksen käytön määrä 17–18-vuotiailla Ranskassa vuonna 2001
I en nyere undersøkelse blant unge mennesker i EU ble‘nysgjerrighet’ oppgitt som viktigste grunn for å prøvenarkotika (EORG, 2002).
Tuoreessa EU:n nuorisotutkimuksessa ”uteliaisuus” oli suurinsyy huumekokeiluihin (EORG, 2002).
Flertallet av de som eksperimenterermed narkotika vil ikke fortsette å bruke stoff regelmessig.
Enemmistö huumeitakokeilleista ei jatka niiden käyttöä säännöllisesti.
I etlite, men signifikant, mindretall vil bruken øke til intensivenivåer.
Pienessämutta merkittävässä vähemmistössä käytöstä tuleeintensiivistä.
Dette illustreres i figur 21 (B), som viser fordelingen avcannabisbruk blant den generelle befolkningen av 18-åringeri Frankrike. Undersøkelser i befolkningen generelt viser atlivstidserfaring med ulovlige rusmidler er signifikant høyereenn nylig eller aktuell bruk (169).
Tämä näkyy kaaviosta 21 B, jossa esitetäänkannabiksen käytön jakautuminen 18-vuotiaidenkeskuudessa Ranskassa.
Den sammenlignbareinformasjonen om bruksmønstre blant personer som brukernarkotika regelmessig, er mindre velutviklet enn hva som ertilfellet for alkoholforskningen.
(169)Vertailukelpoiset tiedot säännöllisesti huumeita käyttävienkäyttötavoista eivät ole yhtä kehittyneitä kuinalkoholitutkimuksissa.
Dette begrenser forståelsen avbruksmønstrene for narkotika, og dermed utarbeidelsen aveffektive tiltak.
Tämä rajoittaahuumeidenkäyttötavoista saatavaa tietoa ja samallatehokkaiden toimenpiteiden kehittämistä.
Definisjonene på ‘problematisk cannabisbruk’utredes i enkelte medlemsstater, og det har vært foreslått atmennesker som har brukt cannabis ved 20 eller flereanledninger i løpet av siste måned har størst risiko for åutvikle et problematisk bruksmønster (Beck, 2001 og Nasjonalrapport for Nederland).
Joissakinjäsenvaltioissa laaditaan parhaillaan ”kannabiksenongelmakäytön” määritelmiä, ja on esitetty, että kannabistavähintään 20 kertaa viimeisen kuukauden aikanakäyttäneisiin kohdistuu ongelmakäytön riski (Beck, 2001;Alankomaiden kansallinen raportti).
I henhold til denne definisjonen kanén av fem nederlendere som har brukt cannabis i løpet avsiste måned klassifiseres ’i faresonen’.
Tämän määritelmänmukaan joka viidennen kannabista viimeisen kuukaudenaikana käyttäneen voidaan katsoa kuuluvan riskiryhmään Alankomaissa.
Ifølge figur 21 (B) faller13,3 % av franske 18-årige menn inn denne kategorien, motbare 3,6 % av 18-årige kvinner.
Kaavion 21 B mukaan 13,3 prosenttia 18-vuotiaista miehistä Ranskassa kuuluu riskiryhmään, kun18-vuotiaita naisia on riskiryhmässä vain 3,6 prosenttia.
Teoretisk representativt utvalg.
Kansallinen edustava otos.
Et av de forholdene som vekker størst bekymring når detgjelder rekreasjonsbruk av cannabis, er knyttet til den såkalte ’trappetrinnsteorien’ (170
huumekokeiluihin (porttiteoria) (170
Forbindelsen mellom cannabisbruk og andre ulovlige stoffer er imidlertidkompleks og kan ikke reduseres til en enkel kausalmodell.
Kannabiksen käytön ja muiden huumausaineiden välinen yhteys on kuitenkinmonitahoinen, eikä sitä voida pelkistää yksinkertaiseenkausaaliseen malliin.
En alternativ modell med ’fellesfaktorer’ viser hvordankorrelasjonene mellom bruk av cannabis og harde stoffer skyldes en rekke felles risikofaktorer, herunder sårbarhet forog tilgang til narkotiske stoffer samt tilbøyelighet til å brukestoff.
Vaihtoehtoinen ”yhteisen tekijän” malliosoittaa, miten kannabiksen ja kovien huumeiden käytönväliset korrelaatiot johtuvat monesta yhteisestä riskitekijästä, kuten alttiudesta huumeille, huumeiden saatavuudesta jataipumuksesta huumeidenkäyttöön.
Funn fra kohortstudier viser at bruk av ulovligenarkotiske stoffer sjelden er det første tegnet på atungdommer har problemer.
Kohorttitutkimustentulosten perusteella huumeidenkäyttö on harvoinensimmäinen merkki nuorten ongelmista. Alkoholinkäyttö,
)Baserer seg på hypotesen om at bruk av cannabis i seg selv øker risikoen for å begynne med harde stoffer.
)Tämä perustuu oletukseen, että kannabiksen käyttö lisää itsessään koviin huumeisiin siirtymisen riskiä.
Kapittel 3: Utvalgte aspekter livstidsprevalens på 1 % (Hellas) og 8 % (Storbritannia) blantden generelle befolkningen av unge voksne (EONN, 2002a).
Luku 3: Erityiskysymyksiä käyttäneiden määrä vaihtelee 12,5 prosentin (Ateena) ja85 prosentin (Lontoo) välillä, kun heitä on nuorten aikuistenkeskuudessa 1 prosentti (Kreikka) ja 8 prosenttia (Yhdistynytkuningaskunta) (EMCDDA, 2002a).
Ungdommene bruker sjelden ulovligestoffer uten samtidig å bli eksponert for andre brukere avulovlige stoffer, og mener at de potensielle fordelene vedbruk oppveier potensielle ulemper (Engineer et al., 2003).Bevis for ‘trappetrinnsteorien’ kan forklares med at cannabissetter brukerne i kontakt med et ulovlig marked, noe somletter tilgangen til andre illegale narkotiske stoffer og danneren plattform av aksept for å bruke andre illegale stoffer(Grant og Dawson, 1997; Petraitis et al., 1998;Adalbjarnardottir og Rafnsson, 2002; Brook et al., 2002;Morral et al., 2002; Parker og Eggington, 2002; Pudney,2002; Shillington og Clapp, 2002).
(171) Nuoret käyttävät huumeita vain harvoinaltistumatta samalla muiden huumeidenkäyttäjienvaikutukselle, ja he uskovat käytön mahdollisten hyötyjenylittävän mahdolliset haitat (Engineer et al., 2003).”Porttiteoriaa” tukevat todisteet voivat selittyä sillä, ettäkannabis tuo käyttäjät laittomille markkinoille, parantaamuiden huumeiden saatavuutta ja tekee muidenhuumeidenkäytöstä hyväksyttävää (Grant ja Dawson, 1997;Petraitis et al., 1998; Adalbjarnardottir ja Rafnsson, 2002;Brook et al., 2002; Morral et al., 2002; Parker ja Eggington, 2002; Pudney, 2002; Shillington ja Clapp,2002).
I de senere årene har oppmerksomheten i stadig størregrad blitt rettet mot sosiale, økonomiske og kulturelledeterminanter, inkludert fysisk miljø (Spooner et al.2001;Lupton et al., 2002).
Viime vuosina sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset tekijät,kuten fyysinen ympäristö, ovat saaneet osakseen yhäenemmän huomiota (Spooner et al. 2001; Lupton et al.,2002).
Narkotikaproblemene er oftekonsentrert i bestemte geografiske områder ogboligområder.
Huumeongelmat keskittyvät usein tietyillemaantieteellisille alueille ja asuinalueille.
Eksempelvis oppgir den nasjonale rapportenfor Irland at barn i disse fokusgruppene forteller at det erhelt kurant for dem å møte narkotikabrukere, og at de ofteser brukerutstyr i trappeoppganger og på balkonger.Foreldrene uttrykte sterk uro over sine barns høyeeksponering for narkotika (O’Higgins, 1999).
Esimerkiksi Irlannin kansallisen raportin mukaan kohderyhmien lapsetkohtasivat jatkuvasti huumeidenkäyttäjiä ja mainitsivatohimennen porraskäytävistä ja parvekkeilta löytyvistähuumetarvikkeista. Näillä alueilla asuvat vanhemmat olivaterittäin huolestuneita lastensa voimakkaasta altistumisestahuumeille (O’Higgins, 1999).
I Nederland fant en ungdomsundersøkelse i 1999 atflertallet av unge cannabisbrukere kjøpte stoffet av venner(46 %) og i ’coffee shops’ (37 %) (De Zwart et al., 2000).
Alankomaissa vuonna 1999 tehdyn nuorisotutkimuksenmukaan suurin osa nuorista osti kannabista ystäviltä (46 %)ja kahviloista (37 %) (De Zwart et al., 2000).
Antalletnarkotikarelaterte dødsfall blant unge mennesker i EU settunder ett, steg imidlertid jevnt i løpet av 1990-tallet.
Nuorten huumekuolemienmäärä nousi kuitenkin 1990-luvulla tasaisesti EU:ssa, jossa
Identifisering av en rekker risikofaktorer som virker inn påbåde førstegangsbruk og videre utvikling avnarkotikabruken i en ekstremt heterogenungdomsbefolkning, er en tilnærmingsmåte som etter hverthar fått stadig større gjennomslag.
Kannatusta on saanut lähestymistapa, jossa selvitetään sekähuumeidenkäytön aloittamiseen että sen vakiintumiseenvaikuttavia erilaisia riskitekijöitä nuorten erittäinheterogeenisessä ryhmässä.
Faktorene følger etsammenhengende løp fra individ via samfunn tilmakromiljøfaktorer, men er trolig ikke de samme forrekreasjonsbruk som for problembruk.
Nämä tekijät voivat ulottuayksilötasolta yhteisön ja makroympäristön tasolle, ja tekijäthuumeiden viihdekäytössä ja ongelmakäytössä ovatluultavasti erilaisia.
De fleste av disse dødsfallene gjaldt personer ialderen 15–19 år (FieldSmith et al., 2002).
niitä kirjattiin vuosina 1990–2000 yhteensä 3 103 (Nuoren kuolema aiheuttaa suhteellisesti enemmän
F.eks fant en dansk undersøkelse blant ungemennesker i 2001 at færre 17-åringer rapporterte at dehadde vært på sykehus for narkotikarelaterte problemer, ennfor alkoholrelaterte problemer (Nasjonal rapport for Danmark). I Irland fant en regional studie av pasientjournaler
Vaikka ekstaasikuolemat ovat saaneetpaljon huomiota tiedotusvälineissä, liuottimet ovat nuorilleluultavasti suurempi terveysriski kuin muu huumeidenkäyttö.
Målrettede spørreundersøkelser har vist at enkelte grupperunge har langt høyere nivåer av narkotikabruk enn det manfinner i den nasjonale befolkningen generelt.
Kohdennetut tutkimukset ovat osoittaneet, että tietyissänuorisoryhmissä huumeidenkäyttö on paljon yleisempääkuin muun väestön keskuudessa.
Dette gjeldergjerne unge mennesker som er utvist fra skole eller harskulket, begått lovbrudd, vært hjemløse eller har rømthjemmefra, eller som har søsken som bruker narkotika (Lloyd,1998; Swadi, 1999; Goulden og Sondhi, 2001; Hammersleyet al., 2003).
Kyse on usein nuorista,jotka on erotettu tai jotka ovat pinnanneet koulusta, jotkaovat tehneet rikoksen, olleet kodittomia tai karanneet kotoatai joiden sisarukset ovat huumeidenkäyttäjiä (Lloyd, 1998;Swadi, 1999; Goulden ja Sondhi, 2001; Hammersley etal., 2003).
En livsstilsundersøkelse blant unge mennesker i Storbritannia i 1998–99 (Youth Lifestyles Survey 1998–99)fant at utbredelsen av narkotikabruk var signifikant høyereblant disse sårbare gruppene (172).
(172) Näidenheikossa asemassa olevien ryhmien suuruusvaltakunnallisella tasolla viittaa siihen, että nykyisissäkouluissa tehtävissä tutkimuksissa huumeiden levinneisyysarvioidaan liian pieneksi, sillä niissä ei mainitakouluympäristön ulkopuolella olevia riskiryhmiin kuuluvianuoria.
Størrelsen på dissegruppene på nasjonalt plan tyder på at dagensskoleundersøkelser undervurderer utbredelsen av narkotikaved at de ikke identifiserer høyrisikogrupper av unge somikke er å finne i skolemiljøene. Sammenlignbare data for EUom ‘sårbare grupper’ unge mennesker er for tidenmangelvare.
EU:ssa on hyvin vähän vertailukelpoisia tietoja”haavoittuvassa asemassa” olevista nuorisoryhmistä.
Unge mennesker som går ut om kvelden ibestemte dance-miljøer, utgjør en annen sårbar gruppe.Forbindelsene mellom bestemte ungdomskulturer og narkotikaer veldokumentert, senest i forbindelse med spredningen ibruk av ecstasy (MDMA) (Griffiths et al., 1997; Springer etal., 1999).
Nuorisokulttuurintiettyjen alalajien ja huumeiden välisistä yhteyksistä onpaljon tutkittua tietoa, viimeksi ekstaasin (MDMA) käytönlevinneisyydestä (Griffiths et al., 1997; Springer et al.,1999).
I techno-miljøene varierer livstidsprevalensen avecstasybruk fra 12,5 % (Athen) til 85 % (London), mot en
Teknoympäristöissä ainakin kerran ekstaasia
)Figur 50 OL: Prosentandel av 15-16-årige skoleelever som har drukket seg full eller prøvd cannabis ved 13 års alder eller yngre (nettutgaven).)Figur 51 OL: Sammenligning av rusmiddelbruk blandt gruppe i faresonen (nettutgaven).)Figur 52 OL: Akutte narkotikarelaterte dødsfall blant unge inntil 19 år meldt i EU (nettutgaven).)I EU er gjennomsnittlig forventet levealder nå beregnet til 75 år for menn og 80 for kvinner.
EU:ssa ei kerätä rutiininomaisesti tietoa huumeisiinliittyneistä, sairaalahoitoa vaatineista ensiaputapauksista,koska huumeidenkäyttö on luonteeltaan salaista, alkoholiaja muita huumeita käytetään yhdessä ja toksikologisetanalyysit puuttuvat (Tait et al., 2002). Saatavilla olevatsuppeat tiedot viittaavat siihen, että alkoholi rasittaajoidenkin jäsenvaltioiden terveyspalveluja enemmän kuinhuumeidenkäyttö.
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge over en tremånedersperiode at nesten alle de 55sykehusinnleggelsene av unge i alderen 10–18 var knyttet tilalkohol alene eller forsettlig selvforgiftning (Mid-Western Health Board, 2002; rapportert i Nasjonal rapport for Irland).
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa tutkimus sairaaloiden sairaskertomuksista kolmenkuukauden aikana. Sen mukaan lähes jokainen 55:stäsairaaloihin otetusta 10–18-vuotiaasta nuoresta joutuisairaalaan alkoholin tai itse aiheutetun myrkytyksen takia(Mid-Western Health Board, 2002; mainittu Irlanninkansallisessa raportissa).
Rettslige tiltak og anbefalinger kvelden/natten.
Lainsäädäntötoimenpiteet ja suositukset
I Irland står politiet for gjennomføringen avto nasjonale initiativer som skal sikre offentlig ro og orden.Operation Oíche fokuserer på mindreåriges drikking og brukav ulovlige rusmidler samt salg av alkohol til mindreårige, og Operation Encounter fokuserer på asosial atferd på offentligsted samt på steder med alkoholbevilling, på nattklubber og i‘hurtigmat’-utsalg.
Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on äskettäintehty aloitteita nuorten huume- ja alkoholiongelmienvähentämiseksi. Esimerkiksi Irlannin vuoden 1999 lapsilainmukaan vanhemmilla on vastuu lastensa valvonnasta.Vanhemmille määrättäviä seuraamuksia ovat hoitoonohjaaminen huumausaineiden väärinkäytön takia javanhemmuustaitojen opettaminen.
For ytterligere opplysninger om rettsligetiltak, se s. 42.
Vaikeasti valvottavillelapsille voidaan antaa ulkonaliikkumiskielto yöllä.
En bred, sammenhengende strøm av behov og tiltak
Monenlaisia tarpeita ja toimenpiteitä
En viktig EU-målsetting i kampen mot narkotika- ogalkoholmisbruk er å iverksette tiltak som har størst muligvirkning. Hovedfokus er satt på fem brede, noen gangeroverlappende, målgrupper for tiltaksstrategiene: 1) unge iskolealder, 2) unge som eksperimenterer med eller brukernarkotika for rekreasjon, 3) unge fra områder med sosialnød, 4) unge lovbrytere og 5) unge som trengernarkotikabehandling (175).
EU:n keskeisenä tavoitteena huumeiden ja alkoholinväärinkäytön torjunnassa on toteuttaa asianmukaisiatoimenpiteitä, joiden vaikutus on mahdollisimman tehokas.Toimenpiteillä on viisi laajaa ja joskus päällekkäistäkohderyhmää, jotka ovat: 1) kouluikäiset nuoret, 2) nuorethuumeiden kokeilu- ja viihdekäyttäjät, 3) vähäosaisillaalueilla asuvat nuoret, 4) nuoret rikoksentekijät ja 5)huumehoitoa tarvitsevat nuoret. (175)
Forebyggende arbeid på skolene er et av de mest utbredte tiltakenefor denne målgruppen.
Kouluissa tehtävä ehkäisevä huumetyö on hyvin yleistätämän tavoitteen saavuttamiseksi.
Ytterligere opplysninger finnes på s. 45.
Tarkempia tietoja onsivulla 45.
I nesten alle medlemsstatene kontrolleres tilgjengelighetenav alkohol enten gjennom statlige monopol ellerbevillingsordninger. Det er gjort forsøk på å begrensetilgangen til alkohol for unge i de fleste medlemsstatene i EU ved innføring av aldersgrenser (vanligvis 16 eller 18 år)for kjøp av alkohol både for konsum på stedet og til å tamed seg.
Alkoholin saantia valvotaan lähes kaikissa jäsenvaltioissavaltion monopolilla tai anniskelujärjestelmällä.Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on yritetty valvoanuorten alkoholin saantia asettamalla ikärajoja (yleensäjoko 16 tai 18 vuotta) alkoholin myynnilleanniskelutiloissa ja myyntipaikoissa.
Portugal innførte aldersgrenser ganske nylig – ijanuar 2002.
Portugalissa otettiinkäyttöön ikärajat vasta melko äskettäin, tammikuussa2002.
Restriksjonene på alkoholreklame varierer fratotalforbud til frivillig regulering eller ingen restriksjoner(Rehn et al., 2001; Bye, 2002).
Alkoholimainonnan rajoitukset vaihtelevattäydellisestä kiellosta vapaaehtoisiin mainonnansääntöihin tai rajoitusten puuttumiseen (Rehn et al.,2001; Bye, 2002).
I Storbritannia ble salg avlightergass til personer under 18 år regulert gjennom Cigarette Lighter Refill (Safety) Regulations 1999 (FieldSmith et al., 2002).
Yhdistyneessä kuningaskunnassarajoitetaan savukkeensytyttimien täyttöosien myyntiä alle18-vuotiaille vuonna 1999 savukkeensytyttimientäyttöpakkauksista annetuilla (turvallisuus)määräyksillä(Field-Smith et al., 2002).
Man mener at denne lovgivningen,sammen med opplysningskampanjer rettet mot foreldre, harført til en reduksjon i antall dødsfall. Lovgivningene varierernoe, og lite er kjent om praksis.
Arvellaan, että kuolemia ononnistuttu vähentämään lainsäädännön ja vanhemmillesuunnattujen tiedotuskampanjojen avulla.Lainsäädännössä on jonkin verran eroja.
Et eksempel på nyeinitiativer som skal ta for seg praksisrelaterte spørsmål,finnes i Tyskland, som nylig har innført ’eplejuice-loven’,som krever at alle skjenkesteder skal tilby minst énalkoholfri drikk billigere enn billigste alkoholholdige drikk(nasjonale rapporter fra Tyskland og Nederland).
Esimerkki uudesta aloitteesta,jossa käsitellään käytännön kysymyksiä, löytyy Saksasta,jossa äskettäin annettu ns. ”omenamehulaki”(Apfelsaftgesetz) velvoittaa baareja tarjoamaanvähintään yhtä alkoholitonta juomaa, joka maksaavähemmän kuin halvin alkoholijuoma (Saksan ja Alankomaiden kansalliset raportit).
IStorbritannia har detaljister med støtte fra myndighetenelansert en ny ordning som går ut på at det deles ut spesielle’tillatelser’ til unge kunder for å håndheve aldersgrensenepå kjøp av alkohol og løsningsmidler (BBC News).
Yhdistyneessäkuningaskunnassa vähittäismyyjät ovat hallituksentukemina ottamassa käyttöön uutta järjestelmää, jossanuorille asiakkaille annetaan eräänlainen ”passi”, jonkaavulla voidaan valvoa alkoholin ja liuottimien ostamiselleasetettuja ikärajoja (BBC News).
På skolepolitisk nivå har flere medlemsstater gitt anbefalingerfor hvordan det skal reageres mot forhold som omfatternarkotika og elever som bruker narkotika.
Usean jäsenvaltion kouluissa on annettu suosituksia siitä,miten toimitaan huumevälikohtausten ja huumeita käyttävienkoululaisten kohdalla.
I Frankrike er detsatt sterkt fokus på ’Referansepunkter for forebygging avrisikoatferd i skolen’ og problemløsning gjennom målrettetrådgivning.
Ranskassa painotus on”riskikäyttäytymistä ehkäisevissä tarkistuspisteissä kouluissa”ja ongelmienratkaisemisessa kohdennetun neuvonnanavulla.
Det er også satt fokus på profesjonell opplæringav undervisningspersonalet for at de skal kunne håndtereavvikende atferd blant de unge.
Koulujen henkilökunnalle annetaanammattikoulutusta, jotta pystytään puuttumaan nuortenpoikkeavaan käytökseen.
I Østerrike og Tysklandhjelper STEP-by-STEP-programmene (176) lærere med åidentifisere og gripe inn overfor elever som bruker narkotika.I Norge er det utgitt en håndbok for formålet.
Itävallassa ja Saksassa Step by Step -ohjelmissa (176) opettajia autetaan havaitsemaanoppilaiden huumeidenkäyttö ja puuttumaan siihen.Norjassa on julkaistu tätä varten käsikirja.
I Nederland kan personer under 18 år ikke kjøpe cannabis. Reklame for cannabisprodukterer forbudt, og i de senere år har den skjerpede kontrollenmed disse ført til en betraktelig reduksjon i antallet kunder under 18 år (Nasjonal rapport fra Nederland). I København, Danmark, har politiet stengt om lag 50 cannabisklubber siden loven som forbyr gjester i visselokaler, trådte i kraft (Nasjonal rapport fra Danmark).
Yhdistyneen kuningaskunnan huumeiden ehkäisemisenneuvontakeskus arvioi koulusta erotetuille nuorilletarkoitetun ehkäisevän huumetyön ohjelman ja totesi, ettähuumeohjelmia tarvitaan, mutta lyhyet huumevalistusjaksoteivät riitä.
Mange i programmetsmålgruppe brukte allerede narkotika, noe som tyder på atprogrammene bør gjennomføres i yngre alder, og at man børidentifisere problemene klart og håndtere dem.
Monet ohjelman kohderyhmään kuuluneet nuoretkäyttivät jo huumeita, joten ohjelmat olisi kohdennettavanuorempiin lapsiin ja niissä olisi selkeästi tunnistettavaongelmat ja puututtava niihin.
Portugals nyenasjonale rammeplan for forebygging forutsetter en bevilgningpå 400 000 euro til alternative skolefagplaner og fagutdanningfor unge som dropper ut av skolen.
Portugalin uudessakansallisessa ehkäisyohjelmassa on varattu 400 000 euroa
)Figur 53 OL: Selektiv forebygging – tiltaksmål (nettutgaven).)Se EDDRA http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=36.
)Kaavio 53 OL: Valikoiva ennaltaehkäisy – toimien kohteet (verkkoversio).)Ks. http://eddra.emcdda.eu.int:8008/eddra/plsql/showQuest?Prog_ID=36.
Kapittel 3: Utvalgte aspekter prosjektene.
Luku 3: Erityiskysymyksiä
En oversikt over pågående prosjekter ogdagens politikk finnes i en serie tabeller på Internett (
Joskus hankkeentyöntekijät ajavat tapahtumiin asuntoautolla, jossa voidaanrauhassa antaa epävirallista neuvontaa.
Eksperimentering med og rekreasjonsbruk avnarkotika blant unge i nærmiljøet
EDDRA:n hankkeissa on toteutettu yleiskatsaus ja analyysi ehkäisevästä huumetyöstä juhlintaympäristöissä. (180
Østerrike og Spania har utvidet disse tilbudene, mens Nederland har begrenset dem til tilbud av høymetodologisk standard.
Nuoret huumeiden kokeilu- ja viihdekäyttäjätyhteisöissä verkkoversiona esitetyissä taulukoissa. (181