pere/sami_parallel huggingface dataset:
Indikatorer for narkotikamarkedet – beslag, priser, renhet Heroin Kokain Syntetiske stoffer: amfetamin, ecstasy, LSDCannabis
Huumemarkkinoiden indikaattorit: takavarikot, hinta ja puhtaus Heroiini Kokaiini Synteettiset huumeet: amfetamiini, ekstaasi ja LSDKannabis
Politiske og strategiske tiltak På EU-plan På nasjonalt plan
Poliittiset ja strategiset ratkaisut Euroopan unionin tasolla Kansallisella tasolla – Euroopan unionin jäsenvaltioiden huumausainestrategiat
Spesifikke tiltak Etterspørselsreduksjon Tilbudsreduksjon
Erityisratkaisut Kysynnän vähentäminen Tarjonnan vähentäminen
Kokain og kokainbase/crack Utbredelse, mønstre og problemer Marked Intevensjonsprosjekter og nye tilnærmingsmetoder’Policy’-spørsmål
Kokaiini ja free base / crack Levinneisyys, käyttötavat ja ongelmat Markkinat Toimenpidehankkeet ja uudet lähestymistavat Politiikka
Smittsomme sykdommer Utbredelse og trender Determinanter og konsekvenser Skadereduserende tiltak
Tartuntataudit Levinneisyys ja suuntaukset Määräävät tekijät ja seuraukset Haittojen vähentämien
Syntetiske stoffer Spredning av bruk Atferd og bruksmønstre Stoffenes tilgjengelighet Behandlingsdata Helserisikoer Dødsfall Tiltak Tilbudsreduksjon Nye initiativer og politiske utfordringer
Synteettiset huumeet Käytön leviäminen Käyttäytyminen ja käyttötavat Aineiden saatavuus Hoitotiedot Terveysriskit Synteettisten huumeiden käyttöön liittyvät kuolemat Ratkaisut Tarjonnan vähentäminen Uusia aloitteita ja haasteita politiikan laatimiseen
Situasjon og trender Utbredelse av og mønstre for narkotikabruk Behov for behandling Tilgjengelighet
Tilanne ja suuntaukset Huumeiden levinneisyys ja käyttötavat Hoidon tarve Saatavuus
Politiske og institusjonelle tiltak mot narkotika som fenomen Lovgivning Nasjonal samordning Nasjonale strategier og handlingsplaner
Poliittiset ja institutionaaliset huumeilmiön vastaiset toimet Lainsäädäntö Kansallinen koordinointi Kansalliset strategiat ja toimintasuunnitelmat
Hvitvasking av penger
Rahanpesu
Nasjonale knutepunkter i Reitoxnettet
Reitoxin kansalliset seurantakeskukset
Det er med stor glede Europeisk overvåkingssenter fornarkotika og narkotikamisbruk (EONN) legger fram sinsjette Årsrapport om narkotikasituasjonen i Deneuropeiske union.
Alkusanat keruu ja analysointi ovat ensimmäinen askel minkätahansa toimen vaikutuksen arvioinnissa.
Rapporten skal først og fremst være tilhjelp i utformingen av narkotikapolitikken i EU og pånasjonalt og regionalt plan.
EU:n toimintasuunnitelmassa korostetaan myös, että on tärkeää käyttäähyväksi EU:n eri tietolähteitä – varsinkin EMCDDA:ta ja Europolia.
Innsamling og analyse av informasjon er tross alt helt avgjørende for å kunne vurdereeffektene av ethvert tiltak. EUs handlingsplan understrekerogså viktigheten av å trekke på alle de forskjellige informasjonskildene som finnes i Den europeiske union,særlig EONN og Europol.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurantakeskus (EMCDDA) on tyytyväinen voidessaanesittää kuudennen Vuosiraporttinsa Euroopan unioninhuumeongelmasta.Raportin päätarkoitus on auttaapäätöksenteon ohjaamisessa EU:n tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla.
Rapporten gir et oppdatert bilde av narkotikasituasjonen i EU og belyser nye trender og utviklinger som har funnetsted i den senere tid.
Tässä raportissa annetaan ajantasainen kuva EU:nhuumetilanteesta ja tarkastellaan uusia suuntauksia jakehitystä.
I tillegg til den generelle oversiktengår rapporten nærmere inn på en rekke nøkkelproblemer,som kokain, smittsomme sykdommer og syntetiske stoffer.Det gis også en oversikt over situasjonen i landene i Sentral- og Øst-Europa.
Yleiskatsauksen lisäksi raportissa käsitelläänyksityiskohtaisesti joitakin erityiskysymyksiä – kokaiinia,tarttuvia tauteja ja synteettisiä huumeita. Raportissatarkastellaan myös yleisluonteisesti Keski- ja Itä-Euroopanmaiden huumetilannetta.
EONN arbeider hardt for å oppfylle sin viktigste oppgave, nemlig å informere.
EMCDDA työskentelee tiiviisti toteuttaakseen tärkeäätiedottavaa rooliaan.
Arbeidsprogrammet for2001–03 er finjustert i forhold til de seks prioritertemålene i EUs narkotikastrategi.
Se on mukauttanut vuosien2001–2003 työohjelmansa EU:n huumestrategiankuuden ensisijaisen tavoitteen mukaiseksi.Huumeseurantakeskus osallistuu myös EU:n toimintasuunnitelman vaikutusten arviointiprosessiin.
Senteret deltar også iprosessen med å evaluere effektene av EUs handlingsplanog har, sammen med sine nasjonale knutepunkter,Europol og dets nasjonale narkotikaenheter, arbeidet for åutvikle egne verktøy for å produsere to øyeblikksbilderbestående av et sett variabler tilpasset de seks prioritertemålene i EU-strategien.
Yhdessäkansallisten seurantakeskustensa sekä Europolin ja senkansallisten huumeyksiköiden kanssa se on työskennellytsopivien välineiden luomiseksi kahden lyhyen kuvauksentuottamiseksi, jotka koostuvat EU:n strategian kuuteenpäätavoitteeseen mukautetuista muuttujista.
I år har vi fått en vesentlig forbedring av datakvaliteten ogsammenlignbarheten for dataene framlagt av medlemsstatene. Ikke desto mindre er det fortsatt av største viktighet at alle medlemsstater opprettholder sin innsats ikkebare for å bedre sammenlignbarheten for data på alleområder på EU-plan, men også for å sikre at dataeneproduseres på regelmessig basis.
Tänä vuonna jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laatuja vertailtavuus on huomattavasti parempi kuin aiemmin.On kuitenkin hyvin tärkeää, että jäsenvaltiot pyrkivätedelleen parantamaan tietojen vertailtavuutta EU:ntasolla sekä varmistamaan tietojen säännöllisen toimittamisen.
Det første øyeblikksbildet vil vise situasjonen og de tiltakene som var på plass i 1999, før EUs handlingsplan blevedtatt, og vil danne et grundlag som resultateneoppnådd ved planens utløp i 2004 kan måles mot.
Ensimmäinen kuvaus osoittaa vuoden 1999 tilanteen jasilloin, ennen EU:n toimintasuunnitelman hyväksymistä,toteutetut toimet.
Detandre bildet vil vise situasjonen i 2004 og tiltakene somvil være på plass da basert på informasjonen fra detsamme settet med variabler.
Se muodostaa lähtökohdan, johontoimintasuunnitelman lopussa vuonna 2004 saavutettuaedistystä voidaan verrata.
Til sammen vil disse skrittene bidra til at EONN oppfyllersin fremste oppgave – å gi politiske beslutningstakere etsolid kunnskapsgrunnlag for en velfundert planlegging avnarkotikapolitikken.
Kaikki nämä tehtävät edistävät EMCDDA:n tärkeimpäänhaasteeseen vastaamista eli luotettavan tietopohjan tarjoamista päätöksentekijöille, jotta huumepolitiikkaavoidaan suunnitella hyvän tietämyksen pohjalta.
I denne sammenheng er harmonisering av data av heltvesentlig betydning.
On hyvin tärkeää saada tiedot nopeasti yhdenmukaistetuiksi, jotta huumeita koskevat tiedot olisivat EU:n tasollaluotettavampia ja vertailukelpoisempia kuin nyt.
Dette må oppnås snarest for å sikreat informasjon om narkotika på EU-plan blir mer påliteligog sammenlignbar enn den er nå.
Tämänprosessin helpottamiseksi EMCCDA on laatinut ohjeetviiden tärkeimmän epidemiologisen indikaattorinsastandardoitua toteuttamista varten EU:ssa.
For å fremme denneprosessen har EONN utarbeidet retningslinjer for enstandardisert gjennomføring i EU av senterets fem epidemiologiske nøkkelindikatorer.
Tulevanavuonna jäsenvaltioilla on tärkeä rooli sen varmistamisessa, että nämä standardoidut indikaattorit toteutetaantäydellisesti kansallisella tasolla.
I året som kommer vilmedlemsstatene spille en nøkkelrolle når det gjelder åsikre full gjennomføring av disse standardiserte indikatorenepå nasjonalt plan.
On syytä huomata erityisesti, että EU:n huumestrategia jatoimintasuunnitelma sen seurantaa varten (2000–2004)painottavat ensisijaisesti tiedotusta ja arviointia. Tiedon
EONN ønsker å takke følgende for deres bidrag til denne rapporten:
EMCDDA kiittää seuraavia tahoja niiden avusta tämän raportin laatimisessa:
•Lederne for de nasjonale knutepunktene i Reitoxnettet og deres medarbeidere;
•Reitoxin kansallisten seurantakeskusten johtajat jahenkilöstö
•De tjenester i den enkelte medlemsstat som har samletinn rådata til denne rapporten;
•jäsenvaltioiden elimet, jotka kokosivat raporttia vartenkäsiteltävän aineiston
•Europarådets Pompidou-gruppe, De forente nasjonersnarkotikaprogram (UNDCP), Verdens helseorganisasjon (WHO), Europol, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO) og Det europeiske senteret for epidemiologisk overvåking av AIDS;
•Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopanyhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
•Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union –særlig Den horisontale arbeidsgruppen for narkotika(HDG) – og Europakommisjonen;
•Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto –etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä –ja Euroopan komissio
•Andrew Haig & Associates, grafisk design og layout. En interaktiv versjon av Årsrapporten for 2001 er også lagt ut på Internett, på www.eonn.org.
Vuoden 2001 vuosiraportin interaktiivinen onlineversio on saatavana Internet-osoitteesta http://www.emcdda.org.
Her finnes også forbindelser til datakilder, rapporter og bakgrunnsmateriale som er brukt i sammenstillingen av denne rapporten.
Se sisältää linkkejä tämän raportin laatimisessa käytettyihin tietolähteisiin, raportteihin ja tausta-asiakirjoihin.
Dette kapittelet gir et overblikk over situasjonen når det gjelder bruk og tilgang på narkotiskestoffer i EU samt utviklingen i den senere tid og trendene framover.
Tässä kappaleessa esitetään katsaus huumausaineiden käytön ja tarjonnan tilanteeseen EU:ssa sekä viimeaikaiseen kehitykseen ja uusiin suuntauksiin.
• utbredelse av og mønstre i problematisk bruk av narkotika(statistiske anslag over utbredelse/forekomst supplertmed undersøkelser blant narkotikamisbrukere),
• huumeisiin liittyvät tartuntataudit (HIV:n, hepatiitti B:nja hepatiitti C:n levinneisyys ja yleisyys huumeitaruiskeina käyttävillä)
• narkotikarelaterte smittsomme sykdommer (utbredelse ogforekomst av AIDS, hepatitt B og C blant sprøytebrukere),
• huumekuolemat ja huumeiden käyttäjien kuolleisuus(väestön yleisten kuolleisuusrekistereiden ja erikoisrekistereiden tilastot ja huumeiden käyttäjien kuolleisuuden ja kuolinsyiden kohorttitutkimukset)
Forbedring av sammenlignbarheten for data mellom allemedlemsstater er en sentral oppgave for EONN.
Eri jäsenvaltioita koskevan tiedon vertailtavuuden parantaminen on EMCDDA:n keskeinen tehtävä.
EONN utvikler og anbefaler metoder og virkemidler forinnsamling og analyse av harmoniserte data av godkvalitet på europeisk nivå.
EMCDDAkehittää ja suosittelee menetelmiä ja välineitä kerätäkseen ja analysoidakseen yhdenmukaista, korkeatasoistatietoa Euroopan tasolla.
EUs handlingsplan mot narkotika (2000–04) oppfordrer medlemsstater til å legge frampålitelig og sammenlignbar informasjon om fem epidemiologiske nøkkelindikatorer i henhold til EONNs anbefalte tekniske verktøyer og retningslinjer. De femnøkkelindikatorene er:
EU:n huumausaineita koskevassatoimintasuunnitelmassa (2000–2004) jäsenvaltioitakehotetaan toimittamaan luotettavaa ja vertailukelpoistatietoa viidestä keskeisestä epidemiologisesta indikaattorista EMCDDA:n suosittelemien teknisten välineiden jasuuntaviivojen mukaisesti. Nämä viisi avainindikaattoriaovat
• narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet blant narkotikamisbrukere (statistikk fra generelle dødelighetsregistre og spesialregistre over dødelighet i befolkningen ogkohortstudier av dødelighet og dødsårsak blant narkotikamisbrukere),
• huumevieroitushoidon tarve (huumevieroituskeskustentilastot hoitoon tulleista asiakkaista).
• utbredelse av og mønstre i narkotikamisbruk i befolkningen generelt (befolkningsundersøkelser),
• huumeiden levinneisyys ja käyttötavat väestön keskuudessa (väestötutkimukset)
Et estimat over den andelen av befolkningen som brukernarkotika eller som har eksperimentert med det, er grunnleggende for å kunne vurdere narkotikasituasjonen slik at enkan utforme en politikk og evaluere politikken.
Arviot huumeita käyttävien tai niitä kokeilleidenosuudesta koko väestöstä ovat perustietoa huumetilanteen selvittämiseksi sekä toimintalinjojen kehittämiseksija niiden arvioimiseksi.
Det ernødvendig å vite i hvilke grupper narkotikamisbruken erkonsentrert og kjenne bruksmønstrene.
On tarpeen tuntea enitenhuumeita käyttävät ryhmät ja käyttötavat.
Mønstre i narkotikamisbruk I alle EU-land er cannabis det illegale stoffet som oftestblir brukt, både med hensyn til langtidserfaring (enhverbruk i løpet av en persons liv) og nyere bruk.
Huumeiden käyttötavat Kannabis on eniten käytetty laiton päihde kaikissa EU-maissa sekä ainakin kerran huumeita kokeilleiden ettäniitä hiljattain käyttäneiden keskuudessa.
Bruk avandre illegale stoffer er mindre utbredt.
Muiden laittomien päihteiden käyttö on vähemmän yleistä.
Erfaring med heroin blir genereltrapportert av mindre enn 1 % av voksne, noe som står ikontrast til stoffets høye profil i narkotikaproblemindikatorer.
Ekstaasia on kokeillut 0,5–4 prosenttia jakokaiinia 0,5–3 prosenttia Euroopan aikuisista.Vähemmän kuin yksi prosentti aikuisista ilmoitti kokeilleensa heroiinia, mutta heroiini on sen sijaan vahvastiläsnä huumeongelman indikaattoreiden joukossa.
Figur 1 OL: Langtidserfaring med cannabis, amfetaminer og kokain blant voksne i en del EU-land, i henhold til nasjonalebefolkningsundersøkelser (nettutgaven).
Kuvio 1 OL: Kannabista, amfetamiineja ja kokaiinia ainakin kerran käyttäneet aikuiset eräissä maissa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla (onlineversio).
2001 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
Forskjeller landene imellom i metodene for innsamling avdata, utvalgsstørrelse og utvalgsrammer kan ha innvirkningpå nøyaktigheten og gyldigheten av anslagene. Så lengedisse problemene ikke er løst, bør direkte sammenligning avnivåene av bruk mellom medlemsstatene gjøres med forsiktighet, særlig der hvor forskjellene er små.
Maiden käyttämien tiedonkeruujärjestelmien, otostenkoon ja tutkimuskehysten välillä on eroja, mikä saattaavaikuttaa arvioiden tarkkuuteen ja paikkansapitävyyteen.Ennen näiden ongelmien ratkaisemista suoria vertailujakäytön määrästä eri jäsenvaltioissa on syytä tehdä varoen,varsinkin silloin, kun erot ovat pieniä.
For å få et anslag over bruken av narkotika brukes generellebefolkningsundersøkelser.
Huumeiden käytön arvioimiseen väestön keskuudessakäytetään yleisiä väestötutkimuksia.
Tolv medlemsstater har i løpet avde seneste årene utført nasjonale undersøkelser om narkotikamisbruk i befolkningen generelt (selv om det statistiskegrunnlaget var begrenset i Luxembourg), og undersøkelserblir for tiden organisert i de øvrige statene (Italia, Portugal og Østerrike).
12 jäsenvaltiota ontoteuttanut viime vuosina kansallisia tutkimuksia väestönhuumeiden käytöstä (tosin Luxemburgissa otos oli pieni),ja muut valtiot (Italia, Itävalta ja Portugali) ovat parhaillaan toteuttamassa niitä.
Flere land har allerede etablert serier av gjentattenasjonale undersøkelser ved bruk av samme metode (foreksempel Tyskland, Spania, Sverige og Storbritannia), og i Hellas, Frankrike og Nederland er lignende serier påtrappene. Enkelte land har gjennomført suksessive ad-hocundersøkelser som til en viss grad er sammenlignbare (f.eks.Danmark, Finland og Frankrike).
Useat maat ovat jo järjestäneetsarjan uusia kansallisia tutkimuksia, joissa käytetäänsamoja menetelmiä (esimerkiksi Saksa, Espanja, Ruotsi jaYhdistynyt kuningaskunta), ja Kreikassa, Ranskassa ja Alankomaissa tutkimusten sarja on käynnistetty.Muutamilla mailla (esimerkiksi Tanskalla, Ranskalla ja Suomella) on peräkkäisiä ad hoc -tutkimuksia, jotka ovatjossakin määrin vertailukelpoisia keskenään.
EONN har utviklet retningslinjer for å bedre kvaliteten ogsammenlignbarheten for befolkningsundersøkelser i EU.Disse retningslinjene består bl.a. av et sett felles kjernepunkter som kan brukes til rapportering av data fra eksisterendeundersøkelser eller settes inn i bredere spørreskjemaer, samtgrunnleggende metodologiske retningslinjer, og disse blirgradvis innført i medlemsstatene.
EMCDDA on kehittänyt ohjeita parantaakseen väestötutkimusten laatua ja vertailtavuutta EU:ssa. Nämä ohjeetsisältävät joukon ydinkohtia, joita voidaan käyttääolemassa olevien tutkimusten tietojen ilmoittamiseen taisisällyttää laajempiin kyselyihin ja metodologiaa koskeviin perusohjeisiin, ja niitä toteutetaan vähitellen jäsenvaltioissa.
Nyere bruk (uttrykt som bruk de siste 12 måneder) avcannabis rapporteres av 1-9% av Europas voksne.
Viimeaikainen käyttö arvioidaan yleensä minätahansa käyttönä viimeksi kuluneen vuoden aikana(käyttö viimeisten 12 kuukauden aikana).
Irland,Spania (for kokain) og Storbritannia synes å ha noe mer som for hele den voksne befolkningen (
Nuoret aikuiset (15–34-vuotiaat EMCDDA:nstandardin mukaan, mutta joitakin kansallisia eroja on)käyttävät useimpia huumeita jopa kaksi kertaa enemmän kuin koko aikuisväestö (2
6 høyere tall enn andre land (
Espanjassa (kokaiinin osalta),Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa luvut ovatyleensä suurempia kuin muissa maissa (6).
Andre land hargjennomført flere ulike undersøkelser, og trender måanalyseres med forsiktighet.
Miehetkäyttävät huumeita selvästi naisia enemmän, vaikkakintämä vaihtelee maittain ja eroilla on taipumus vähentyäajan myötä (4).
Tallene fornarkotikamisbruk er tydelig høyere blant menn, selv omdette varierer fra land til land, og forskjellene synes å blimindre over tid (4).
Suuntaukset Tiedot huumausainesuuntauksista voivat olla valaisevampia kuin kuvaus vallitsevasta tilanteesta.
Innbyggere i byområder rapporterer høyere tall for narkotikabruk enn folk i distriktene, og forskjellene i samledenasjonale tall kan i stor grad skyldes at en stor del av
Tähän mennessäkuitenkin vain Saksa, Espanja, Ruotsi ja Yhdistynytkuningaskunta ovat toteuttaneet sarjan vertailukelpoisiakansallisia tutkimuksia. Muut maat ovat toteuttaneetuseita erilaisia tutkimuksia, ja suuntauksia on syytä analysoida varoen.
Langtidserfaring med cannabis økte i løpet av 1990-talleti de fleste land hvor informasjon er tilgjengelig.
Kannabista ainakin kerran kokeilleiden määrä lisääntyi1990-luvulla useimmissa niistä maista, joista tietoa onsaatavana.
I nyereundersøkelser rapporterer mange land relativt like tall forutbredelse – rundt regnet 20-25%.
Viimeaikaisissa tutkimuksissa monet maat
Der hvor utbredelsenvar lav på 1990-tallet (f.eks. i Hellas, Finland og Sverige),synes økningen å ha vært proporsjonalt større enn derhvor utbredelsen innledningsvis var større (f.eks. i Danmark, Tyskland og Storbritannia).
(2) Kuvio 2 OL: Ekstaasia ja kokaiinia viimeksi kuluneina 12 kuukautena käyttäneet ikäryhmittäin Englannissa ja Walesissa, 1998(onlineversio).
(5) (6) ningsundersøkelser (nettutgaven).Figur 4 OL: Langtidserfaring med cannabis blant voksne (kvinner og menn) i en del EU-land, i henhold til nasjonale befolkningsundersøkelser (nettutgaven).Figur 5 OL: Langtidserfaring med cannabis blant voksne i Finland, etter urbaniseringsgrad, 1998 (nettutgaven).Figur 6 OL: Langtidserfaring og bruk siste 12 måneder av cannabis blant voksne i en del EU-land, i henhold til nasjonale befolkningsundersøkelser (nettutgaven).
Kuvio 3 OL: Kannabista ainakin kerran käyttäneet nuoret aikuiset ja kaikki aikuiset eräissä EU:n jäsenvaltioissa, mitattu kansallisilla väestötutkimuksilla (onlineversio).Kuvio 4 OL: Kannabista ainakin kerran käyttäneet aikuiset (miehet ja naiset) eräissä EU:n jäsenvaltioissa, mitattu kansallisillaväestötutkimuksilla (onlineversio).Kuvio 5 OL: Kannabista ainakin kerran käyttäneet aikuiset Suomessa, kaupungistumisasteen mukaan, 1998 (onlineversio).Kuvio 6 OL: Kannabista ainakin kerran ja viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana käyttäneet aikuiset eräissä EU-maissa, mitattukansallisilla väestötutkimuksilla (onlineversio).
Tilbud og etterspørsel etter narkotika
Vastaavat tyttöjen luvut
Nyere bruk (bruk siste 12 måneder) av cannabis, amfetaminer og kokain blant unge voksne i en del EU-land, i henhold til nasjonale befolkningsundersøkelser
Kannabiksen, amfetamiinien ja kokaiinin hiljattainen käyttö (viimeisten 12 kuukauden aikana)nuorten aikuisten keskuudessa joissakin EU-maissa mitattuna kansallisissa väestötutkimuksissa
Merknader:Data er fra de seneste nasjonale undersøkelsene som er tilgjengelig i hvert land.Aldersspredningen er fra 15-18 til 34-39.
Huom.Tiedot ovat kunkin maan uusimmista kansallisista saatavilla olevista tutkimuksista.Ikävaihtelu on 15–18-vuotiaista 34–39-vuotiaisiin.
Forskjeller mellom landene kan til dels tilskrives ulik aldersspredning.
Ikäryhmien vaihtelut voivat vaikuttaa maiden välisiin eroihin.
I enkelte land er tallene rekalkulert på nasjonalt plan for i størst mulig grad å tilpasses EONNS standard aldersgrupper (unge voksne 15-34).Kilder: Nasjonale Reitox-rapporter 2000, data fra befolkningsundersøkelser og vitenskapelige artikler.
Joissakin maissa luvut laskettiin kansallisella tasolla uudestaan, jotta ne vastaisivat mahdollisimman hyvin EMCDDA:n vakioikäryhmiä (nuoret aikuiset 15–34).Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2000, väestötutkimukset tai tieteelliset artikkelit.
Se også Tabeller over standard epidemiologi på EONN nettsted.
Ks. myös Standard Epidemiological Tables EMCDDA:n verkkosivustolla.
lavest i Belgia (men dataene her refererer utelukkende tilsprøytebrukere og er derfor for lave), Tyskland og Nederland, med to til tre problembrukere pr.
kattavissa tutkimuksissa. Otosten on oltava tarpeeksisuuria, ja analyysin on keskityttävä sopiviin ikäryhmiin.Olisi myös harkittava suurempia nuoriso-otoksia.
1000innbyggere i aldersgruppen 15-64 år.
Huumeiden ongelmakäyttö ilmoittavat melko samanlaisia, noin 20–25 prosentinlevinneisyyslukuja.
Snittet varierer fratre til fem problembrukere pr.
Muiden päihteiden käytön suuntauksia on vaikeampiselvittää.
1 000 innbyggere i aldersgruppen 15-64 år i Østerrike, Danmark, Finland,Frankrike, Irland, Spania og Norge.
Nämä suuntaukset koskevat suhteellisen rajoitettuja väestöryhmiä, mutta niillä saattaa olla kuitenkinhuomattava merkitys kansanterveyteen ja huumepolitiikkaan.
Enkelte land rapporterer små avvik i forhold til tallene fra 2000 som følge avforbedrede data og anslag.
Esimerkiksi paljon puhuttua kokaiinin käytönmahdollista kasvua on vielä analysoitava yksityiskohtaisemmin useimmissa maissa.
Danmark og særlig Finlandhar imidlertid mye høyere tall som følge av at mindrepålitelige (og i begge tilfeller lavere) anslag er utelatt.
Myöskään viimeaikainenekstaasin käytön lisääntyminen, josta on paljon havaintoja nuorten keskuudessa, ei näy selvästi koko väestön
Det er vanskeligere å se trender i bruken av andre stoffer.Slik utvikling vil ofte omfatte relativt begrensede grupperav befolkningen, men kan likevel ha viktige implikasjonerfor den offentlige helse- og narkotikapolitikken.
Yleisesti ottaen huumeiden ongelmakäytön levinneisyysnäyttää suurimmalta Italiassa, Luxemburgissa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa on 5–8huumeiden ongelmakäyttäjää tuhatta 15–64-vuotiastaasukasta kohden (maiden vaihteluvälin keskiarvoakäyttäen).
F.eks. måi de fleste land den mye omdiskuterte mulige økningen avkokainbruk analyseres mer i detalj.
Luvut näyttävät pienimmiltä Belgiassa (tämätieto viittaa vain huumeita ruiskeina käyttäviin ja on sitenliian pieni arvio), Saksassa ja Alankomaissa, joissa on 2–3huumeiden ongelmakäyttäjää tuhatta 15–64-vuotiastaasukasta kohden.
Heller ikke økningen ibruken av ecstasy i den senere tid – som er godtdokumentert blant en del grupper av unge – er helt klar iundersøkelser som dekker hele befolkningen.
Keskimäärin ongelmakäyttäjiä näyttääolevan 3–5 tuhatta 15–64-vuotiasta asukasta kohti Espanjassa, Irlannissa, Itävallassa, Norjassa, Ranskassa,Suomessa ja Tanskassa.
Utvalgetmå være stort nok og analysene må være rettet mot deriktige aldersgruppene. Man bør også vurdere å la deunge være overrepresentert i utvalget.
Muutamat maat ilmoittavathieman eri määriä kuin vuonna 2000, koska tiedot jaarviot ovat kehittyneet.
I de nordiskelandene, spesielt Finland og Sverige, utgjør gruppen som
Huumeiden kysyntä ja tarjonta
Utvikling av langtidserfaring med og nyere bruk (bruk siste 12 måneder) av cannabis blant voksne i en del EU-land i løpet av 1990-årene, i henhold til befolkningsundersøkelser
Kannabista ainakin kerran kokeilleet ja sen viimeaikainen käyttö (viimeisten 12 kk:n aikana) aikuisten keskuudessa joissakin EU-maissa 1990-luvulla mitattuna väestötutkimuksissa
Langtidserfaring Bruk siste 12 mnd
Ainakin kerran kokeilleet Viimeisten 12 kk:n aikana
Merknader:Aldersspredningen er fra 15-18 til 59-69 (i Finland var det 74 i 1992 og 1996). Forskjeller mellom landene kan til dels tilskrives ulik aldersspredning.I Danmark er aldersspredningen 16-44.
Huom.Ikärajat ovat 15–18-vuotiaista 59–69-vuotiaisiin (Suomessa 74 vuosina 1992 ja 1996).
For Danmarks vedkommende kan man derfor avlese tendenser, men tallene tillater ikke sammenligning med andre land.I Tyskland viser resultatene fra en undersøkelse utført i 2000 (publisert i mai 2001) en økning i bruken av cannabis.Kilder:Nasjonale Reitox-rapporter 2000, data fra undersøkelser og vitenskapelige artikler.
Ikävaihtelut voivat vaikuttaa eroihin maiden välillä.Tanskassa ikäryhmä on 16–44-vuotiaat, joten vertailuja voidaan tehdä vuosien välillä, mutta näitä lukuja ei pidä verrata muiden maiden lukuihin.Saksassa vuoden 2000 tutkimuksen tulokset (julkaistu toukokuussa 2001) osoittavat lisäystä kannabiksen käytössä.
Se også Tabeller over standard epidemiologi på EONNS nettsted.
Lähde:Reitoxin kansalliset raportit 2000, tiedot on saatu tutkimusraporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
2001 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union
Ks. myös Standard Epidemiological Tables EMCDDA:n verkkosivustolla.
I alle medlemsstater som deltok i både den første og den andre ESPAD-undersøkelsen, med unntak av to(Storbritannia og Irland), har utbredelsen av langtidserfaringmed all illegal narkotikabruk økt i perioden 1995-1999.
Huumeiden ongelmakäytön arvioimisessa käytetyt määritelmät ja menetelmät huumeita ruiskeina käyttävien määrä, joilla on HIV/aids, ja yhdistetään se lukuihin, jotka osoittavat HIV-tartunnan ja aidsin yleisyyttä huumeita ruiskeinakäyttävillä.
Langtidsbruk av cannabis Tallene for illegal bruk av narkotika generelt blant 15-16-åringer henger i stor grad sammen med tallene for cannabisbruk. I de fleste landene har utbredelsen av langtidsbruk av cannabis økt.
Kuvion 3 vaihteluvälit perustuvat usein erilaisiin menetelmiin; siksi alhaisimmat ja korkeimmat arviot on voitusaada eri menetelmillä sekä kussakin maassa että maidenvälillä.
For barn/unge under 18 år baserer EONN seg på informasjon fra sammenlignbare skoleundersøkelser somomfatter data fra 30 deltakende land i Europa samt USA.Elleve medlemsstater i EU deltok i Den europeiske undersøkelsen om skoleelevers rusmiddelvaner i 1999(ESPAD)(1), som beskriver bruken av tobakk, alkohol ognarkotika blant 15-16-åringer.
Nämä menetelmät eivät aina viittaa samaankohderyhmään – esimerkiksi HIV/aidsin back-calcula-ting-menetelmä ja yliannostuskuolleisuuskerroin koskevat injektiokäyttöä, kun taas hoitotietoihin perustuviakertoimia voitiin käyttää vain laajempaan opiaattienongelmakäyttäjien ryhmään.
Det var imidlertid en nedgangi de to medlemsstater som hadde den høyeste utbredelsenav langtidsbruk av cannabis i 1995.
Tällä määritelmälläsuljetaan pois ekstaasin ja kannabiksen käyttäjät sekä ne,jotka eivät käytä tai käyttävät satunnaisesti opiaatteja,kokaiinia ja amfetamiineja.
I Storbritannia varnedgangen i perioden 1995-1999 fra 41 til 35% og i Irland fra 37 til 32%.
Opiaatteihin sisältyvät reseptillä saatavat opiaatit, kuten metadoni.
Disse undersøkelsene viser at cannabis fortsatt er detillegale stoffet som skoleelever oftest bruker.Langtidserfaring blant 15-16-åringer varierer fra 8% i Sverige og Portugal til 35% i Frankrike og Storbritannia.
Tässä esitetythuumeiden ongelmakäytön kansalliset arviot EU:ssa ja Norjassa (joka myös osallistui EMCDDA:n huumeidenkäytön levinneisyyden arviointitutkimukseen) ovatvuosilta 1996–1998.
Ito medlemsstater (Hellas og Sverige) er langtidserfaringmed stoffer som inhaleres (løsningsmidler) større eller likbruken av cannabis.
Laskelmien perustaksi tarvittavantuoreen tiedon puuttuessa Belgia (1995) ja Itävalta (1995)eivät voineet antaa arvioitaan tältä kaudelta (katso kuvio 3).
Oppfatningen av tilgjengeligheten av cannabis øktebetraktelig i Danmark, Finland, Italia og Norge mellom1995 og 1999.
Italia, Luxemburg ja Portugali puolestaan antoivat muita tuoreempia tietoja (1999 ja 2000).
Derhar Storbritannia og Norge, med 4 %, den laveste illegalelangtidserfaringen og Frankrike den høyeste (12 %).Illegal langtidsbruk av beroligende midler forekommeroftere blant jenter enn blant gutter i Frankrike, Portugal,Italia, Finland og Sverige.
Näiden arvioiden tekemisessä käytetyt menetelmätperustuvat pääasiassa tilastollisiin laskentamalleihin,joihin sisältyy huumeindikaattoreita.
Det er en negativ forbindelse mellom utbredelsen avillegal bruk av narkotika i et land og oppfatningen avrisikoen forbundet med det aktuelle stoffet, og jenter hargenerelt større tendens enn gutter til å anse illegal narkotikabruk som en risiko.
Useassa maassa sovellettiin monia arviointimenetelmiä:Espanjassa, Luxemburgissa ja Alankomaissa kahta;Saksassa, Ranskassa, Irlannissa, Suomessa jaYhdistyneessä kuningaskunnassa kolmea ja Italiassa ja Portugalissa jopa neljää.
Motstand mot illegal narkotikabruk er gjennomgående høy blant gutter og jenter i alle EUs medlemsstater og ligger i snitt på ca.
Muut maat (Belgia, Itävalta,Norja, Ruotsi ja Tanska) pystyivät soveltamaan vain yhtämenetelmää, ja Kreikka puolestaan ei vielä voinut antaaarvioita.
Nasjonale anslag over utbredelsen av problematisk bruk av narkotika i EU og Norge, 1996-1998
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
I figur 5 kan en se at heroinepidemien faktisk synes å habegynt tidligere i Puglia enn på Sicilia og i Campania.Puglia, Italias ‘hæl’, ligger nemlig på en viktig smuglerrute for heroin fra Balkan-regionen og inn i Europa, enfaktor som kan ha ført til en tidligere spredning avheroinmisbruk.
Kuviosta 5 voidaan huomata, että heroiiniepidemianäyttää alkaneen aikaisemmin Pugliassa kuin Sisiliassa ja
Relativ forekomst (antall nye brukere pr. år) av opiatbrukere som har søkt om behandling eller sosiale tjenester i Belgia, Lisboa og Budapest – beregnet etter Brookmeyer og Liaos metode
Hoitoon tai sosiaalipalveluiden piiriin hakeutuneiden opiaattien käyttäjien suhteellinen määrä (uusien käyttäjien määrä vuodessa) Belgiassa, Budapestissä ja Lissabonissa (Brookmeyerin ja Liaon menetelmän mukainen arvio).
Dermed kan høyeste og laveste verdi haframkommet ved bruk av forskjellige metoder, bådeinnenfor det enkelte land og landene imellom.
Lissabon: erityisen ongelmallinen Lissabonin alue, sosiaalipalveluiden piiriin hakeutuvat käyttäjät.
Metodenerefererer heller ikke alltid til samme målgruppe.
Belgia: maan ranskankielisellä alueella hoitoon hakeutuneet.Lähde: EMCDDA:n hanke CT99.EP.05. Study on incidence of problem drug use and latency time to treatment in the European Union, Lisbon, 2001 (koordinoijana Rooman yliopisto ”Tor Vergata”).
‘Problematisk bruk av narkotika’ defineres her som injeksjonsbruk av narkotika eller langvarig/regelmessig bruk avopiater, kokain og/eller amfetaminer.
Huom.e. t. = ei tietoja. Maiden välisiä eroja tulkittaessa on aina otettava huomioonmittausmenetelmien ja kohderyhmien erot.
Denne definisjonenutelukker brukere av ecstasy og cannabis og personersom aldri eller bare sporadisk bruker opiater, kokain elleramfetaminer.
Lisää tietoa on tarjolla taulukossa1 0L osoitteessa www.emcdda.org.
Opiater omfatter foreskrevne opiater sommetadon.
Belgiaa ja Itävaltaa koskevat tiedot ovatvuodelta 1995, Italiaa koskevat tiedot vuodelta 1999.
De nasjonale anslagene over problematisk brukav narkotika som rapporteres her for EU og Norge (somogså deltok i EONNs prosjekt om utbredelsesanslag),gjelder perioden 1996-1998.
Ruotsalainen arvio onpienentynyt 8 % alkuperäisestä, kun yhdenmukaisesti EMCDDA:n huumeidenongelmakäyttäjiä koskevan määritelmän kanssa kannabiksen ongelmakäyttäjiä ei ole otettu mukaan.Kunkin valtion väri esittää arvioiden keskiarvoa, paitsi Belgian kohdalla (pistearvio 3,0, 95 %:n luotettavuusväli).
På grunn av mangel pånyere data å basere beregningene på (se figur 3) kunne Østerrike (1995) og Belgia (1995) ikke legge fram anslagfor denne perioden, mens Luxembourg, Portugal og Italiala fram nyere data (1999 - 2000).
Belgian arvio koskeeyksinomaan huumeita ruiskeina käyttäviä, mikä antaa liian alhaisen arvionhuumeiden ongelmakäytön koko laajuudesta.Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset 2000. Ruotsin osalta: Olsson, B.,Wahren, C. A., Byqvist, S., Det tunga narkotikamissbrukets omfattning i Sverige 1998, CAN, Stockholm, 2001.
Flere land har brukt flere beregningsmetoder – to (Spania,Luxembourg og Nederland), tre (Tyskland, Frankrike,Irland, Finland og Storbritannia) eller til og med fire (Italiaog Portugal).
Amsterdamissa Alankomaissa heroiininkäyttäjien määrä on vähentynyt lievästi vuosien kuluessa jahuumeiden injektiokäyttäjien osuus ongelmakäyttäjistäon vähentynyt voimakkaasti.
Andre land (Belgia, Danmark, Østerrike,Sverige og Norge) har anvendt bare én metode, mens Hellas ennå ikke var i stand til å legge fram noe anslag.Bruk av flere uavhengige anslag kan kryssvalidere deenkelte tallene og føre til et mer pålitelig samlet anslag foret land. Derfor bør det ideelt sett anvendes en multimetodisk tilnærmingsmåte, om mulig med årlige beregninger.
Portugalissa huumeidenongelmakäyttö on huomattavinta Faron, Lissabonin,Porton ja Setubalin alueilla.
Forskjeller i utbredelsen av narkotikamisbruk skyldes enlang rekke forskjellige faktorer i hvert land.
Heroiinin käyttö onyleistymässä nuoremmissa huumeiden ongelmakäyttäjienryhmissä.
Ettersom landmed en mer liberal narkotikapolitikk (som Nederland) ogland med en mer restriktiv holdning (som Sverige) ikkehar vesentlig forskjellige utbredelsesrater, er betydningenav den nasjonale narkotikapolitikken (en liberal kontra enmer restriktiv holdning) for utbredelsen av narkotikabrukog spesielt problematisk narkotikabruk fortsatt uklar.Imidlertid er en omfattende nasjonal narkotikapolitikk avstor betydning for å dempe de negative konsekvensene av
Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1998julkaistu raportti osoitti, että nuorten heroiininkäyttö oliäkillisesti lisääntynyt useimmilla alueilla Englannissa noinvuodesta 1996 lähtien, ja hiljattain Lontoossa tehty tutkimus osoitti, että heroiinin käyttö muulla tavoin kuinruiskeena oli kaksinkertaistunut vuosien 1991 ja 1997välillä.
Relativ forekomst (antall nye brukere pr. år) av opiatbrukere som har søkt om behandling i de tre største regionene i Sør-Italia – kalkulert ved tilbakeberegning
Hoitoon hakeutuneiden opiaattien käyttäjien suhteellinen määrä (käyttäjien määrä vuodessa) Etelä-Italian kolmella suurimmalla alueella (arvio perustuu back-calculation-menetelmään)
I Østerrike synes utbredelsen av problematisk bruk avnarkotika for tiden stabil i de fleste regioner, selv om’utekontakten’ i Wien har registrert en nedgang i antalletunge nykommere på området.
Huom.Suhteellinen määrä on niiden opiaattien käyttäjien määrä (uusien käyttäjien määrävuodessa), jotka mahdollisesti hakeutuvat palvelujen piiriin.Lähde:EMCDDA:n hanke CT99.EP.05. Study on incidence of problem drug use and latency time to treatment in the European Union, Lisbon, 2001 (koordinoijana Rooman yliopisto ”Tor Vergata”).
Tilbud og etterspørsel etter narkotika
2001 Vuosiraportti Euroopan unionin huumeongelmasta
Helsekonsekvenser avnarkotikamisbruk
Huumeiden käytön terveysvaikutukset
Karakteristika for klienter som påbegynner behandling(f.eks. sosiale karakteristika) og forbruksatferd (som andelensprøytebrukere eller opiatbrukere) er potensielle indikatorer for bredere trender for problematisk bruk av narkotika.Forskjeller i metodene for innsamling av informasjon ogforskjeller i behandlingstilbudet landene imellom kanimidlertid gi en viss fortegning.
Hoitoon tulevien asiakkaiden erityispiirteet (kuten sosiaaliset ominaispiirteet) ja kulutuskäyttäytyminen (kutenhuumeita ruiskeina käyttävien tai opiaattien käyttäjienosuus) ovat huumeiden ongelmakäytön laajempiensuuntausten mahdollisia indikaattoreita.
Stoffer Til tross for forskjellene i behandlingspolitikk og registreringspraksis er det mulig å identifisere både felles ogsærlige trender for Europa.
Vinoutumia voikuitenkin syntyä, koska tiedonkeruumenetelmät ja hoitopalvelujen tarjonta ovat erilaisia eri maissa.
I Tyskland er heroinmisbruk mest utbredt i storbyområder,og utbredelsen og antallet beslag er mye mindre ute idistriktene.
Suuntaukset Hoitoon hakeutuvien uusien asiakkaiden määrässävoidaan havaita yleisiä suuntauksia.
I Hellasantyder data fra indirekte indikatorer (behandling, dødsfall,lavterskeltilbud) at problematisk narkotikabruk er økende.I Irland er narkotikamisbrukerne unge, noe som gjenspeiler den generelle demografiske situasjonen.
Heroiinin käytöntakia hoitoon hakeutuvien asiakkaiden määrä supistuu,mutta kannabiksen ja erityisesti kokaiinin takia hoitoonhakeutuvien määrä lisääntyy.
Fram tilomkring 1996 var trenden for heroinbruk at det ble stadigvanligere å røyke, men nå blir intravenøs bruk igjen stadigvanligere. I Italia synes narkotikamisbruken høyere iregionene i nord, men det er mulig at problematisk brukav narkotika er jevnere fordelt mellom de nordre, sentraleog sørlige regioner, selv om størrelsen på ’risikogruppene’i befolkningen varierer mellom geografiske områder.(Samlet befolkning mellom 15-54 år er på ca. 32 millioner– herav bor 44 % i de nordlige, 19 % i de sentrale og37% i de sørlige regioner.)
Kannabista käyttävienasiakkaiden määrä on lisääntynyt eniten Saksassa (16,7prosentista vuonna 1996 40 prosenttiin vuonna 1999 –on kuitenkin huomattava, että nämä tiedot koskevat vainavohoitoyksikköjä), Irlannissa (20,7 prosentista vuonna1996 29,4 prosenttiin vuonna 1999) ja Tanskassa (25prosentista vuonna 1996 31 prosenttiin vuonna 1999).Tietojen mukaan kokaiinin käyttäjien määrä on lisääntynyt eniten Espanjassa (21,6 prosentista vuonna 1998 30,9prosenttiin vuonna 1999) ja Alankomaissa (14,7 prosentista vuonna 1994 23,2 prosenttiin vuonna 1999).
I de fleste landene er det opiater som oftest tas av nyeklienter som påbegynner behandling (spesielt heroin).Variasjonene mellom landene er forholdsvis stor – fra22,4 % i Finland til 84,2 % i Hellas, men for de flestelandene ligger tallet i området 50-70 %. Bortsett fraheroin er cannabis (over 15 % i Belgia, Danmark, Finlandog Irland) og kokain (særlig Nederland med 15,4 % og Spania med 17 %) de stoffene det hyppigst søkes behandling for.
Näitä suuntauksia osoittavat myös tiedot kaikista vuosienaikana hoitoon otetuista asiakkaista.
Disse trendene bekreftes av data for det totale antallklienter som er innlagt til behandling i løpet av årene, derøkningen av kokainmisbrukere er klar, samt ved ensammenlikning mellom nye og alle klienter innlagt tilbehandling i enkelte medlemsstater.
) Yleensä hoitoon hakeutuvat asiakkaat käyttävät useampia kuin yhtä huumetta, ja eroja havaitaan yhdenhuumeen käyttäjien ryhmissä.
Luxembourg har en stor andel avutenlandske statsborgere (48 %) blant misbrukerne.Utbredelsesanslaget viser en økende trend, mens sprøytebruken har gått ned fra over 90 % til omkring 66 %. IPortugal er problemene knyttet til narkotikamisbruk størsti og omkring Lisboa, Porto, Setubal og Faro.
Useimmissa maissa hoitoon hakeutuvat uudet asiakkaatkäyttävät huumeena pääasiallisesti opiaatteja (erityisestiheroiinia).
I Spania erbruken av heroin, særlig intravenøst, i ferd med å avtasamtidig som kokain er i ferd med å bli et stort problem.Sverige har hatt en økning i antallet tunge stoffmisbrukerei løpet av 1990-tallet, og heroin er i ferd med å bli vanligere blant yngre misbrukere.
Heroiinin käyttäjien lisäksihoitoon hakeutuvat pääasiassa kannabiksen (Belgiassa,Tanskassa, Irlannissa ja Suomessa yli 15 prosenttia) jakokaiinin käyttäjät (varsinkin Alankomaissa, 15,4 prosenttia, ja Espanjassa, 17 prosenttia).
ter som bruker opiater som hovedrusmiddel (7) (
Ekstaasia käytetäänpääasiallisena huumeena vain harvoin, eniten Irlannissa(8,9 prosenttia).
(7) Figur 7 OL: Utvikling av samlet antall klienter inntatt til behandling for heroin, cannabis og kokain (nettutgaven). (8)Figur 8 OL: Alle og nye klienter inntatt til behandling for cannabis og kokain (nettutgaven).
Amfetamiinin käytössä on suuria eroja.Korkeimmat osuudet ovat Suomessa (39 prosenttia),Ruotsissa (17 prosenttia) ja Belgiassa (15 prosenttia).
2001 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union
Tämäjohtuu luultavasti näiden palvelujen paremmasta saatavuudesta.
Annet
Muut
Sverige (
Ruotsi (
(1) Østerrike, Portugal og Frankrike er utelatt ettersom de ikke har sammenlignbare rapporteringssystemer. (2) Belgia (data fra 1998): heroin omfatter alle opiater, og amfetaminer omfatter alle sentralstimulerende stoffer. (3) Tyskland: heroin omfatter alle opiater.
(1) Itävalta, Portugali ja Ranska eivät ole mukana, koska niiden raportointijärjestelmät eivät ole vertailukelpoisia.
(4) Italia: tallene omfatter også klienter inntatt i tidligere år som fortsatt er i behandling.
(4) Italia: sisältää myös asiakkaat, jotka on otettu hoitoon edellisenä vuonna ja jotka ovat vielä hoidossa.
Kilder: Nasjonale Reitox-rapporter, 2000.
Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2000.
vanlig at klienter som søker behandling bruker mer ennett rusmiddel, og det er identifisert forskjeller i enkeltebrukergrupper.
(7) Kuvio 7 OL: Heroiinin, kannabiksen tai kokaiinin käytön takia hoitoon otetut (onlineversio) (8)Kuvio 8 OL: Heroiinin, kannabiksen tai kokaiinin käytön takia hoitoon otetut (onlineversio)
Utvikling av antallet nye klienter inntatt til behandling for heroin og cannabis i en del medlemsstater (1)
Uudet asiakkaat, jotka on otettu hoitoon heroiinin ja kannabiksen käytön vuoksi joissakin jäsenvaltioissa % (1) lisää injektiokäyttöä) ja heroiinin puhtaus (alhaisempipuhtausaste lisää injektiokäyttöä).
Fra et kulturelt synspunkt er det enkelte tradisjoner somsærlig knyttes til etniske minoriteter.
Sosiaaliset piirteet Hoitoon hakeutuvat asiakkaat ovat yleensä 20–40-vuo-tiaita miehiä.
I undergruppenstoffbrukere fra Surinam synes motstanden mot sprøytebruk å ha påvirket den måten heroinmisbrukerne tarheroinen på (sniffing eller røyking).
Kaikkien asiakkaiden keski-ikä on 29 vuottaja uusien asiakkaiden 27 vuotta. Naiset ovat yleensämiehiä nuorempia ja hakeutuvat hoitoon lähes vuottaaikaisemmin kuin miehet.
Den samme innflytelsen ble ikke funnet i andre undergrupper som nordafrikanske brukere i Frankrike, eller brukere fra Antillene,som også tradisjonelt røyker eller sniffer heroin.
Vanhimpia asiakkaat ovat Alankomaissa ja Ruotsissa, kun taas nuorimmat ovat Irlannissa ja Suomessa. Irlannin tilanteeseen heijastuutosin myös maan demografinen tilanne.
Figur 9 OL: Andel sprøytebrukere blant klienter inntatt til behandling for bruk av heroin i en del EU-land, data fra 1999 (nettutgaven).
(9) Kuvio 9 OL: Huumeita ruiskeena käyttävien osuus heroiinin takia hoitoon otetuista eräissä EU:n jäsenvaltioissa, vuoden 1999tiedot (onlineversio).
Utbredelse av antistoffer mot hepatitt C-smitte blant sprøytebrukere i EUs medlemsstater, 1996-2000
Hepatiitti C -infektion vasta-aineiden esiintyvyys suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa EU:n jäsenvaltioissa vuosina 1996–2000
Kjønnsfordelingen varierer, men det er visse likhetstrekkmellom landene i Sør-Europa, der menn er i et stort flertall(86/14 i Italia, 85/15 i Spania, 84/16 i Portugal, 84/16 i Hellas), og mellom landene i Nord-Europa, der det er flerekvinner i behandling (70/30 i Irland, 72/28 i Sverige).
Kunkin valtion väri esittääeri lähteistä peräisin olevaan tietoon perustuvien arvioiden keskiarvoa.Saksan, Espanjan, Ranskan ja Italian tiedot rajoittuvat HIV:n esiintymiseenhoidossa olevilla huumeita ruiskeina käyttävillä, minkä vuoksi tiedot eivät oleedustavia hoidon ulkopuolella olevien käyttäjien osalta.
De sosiale forholdene for klienter som søker behandlingsynes å forverres når man ser på utdanningsnivå ogarbeidssituasjon.
Huom.e. t. = ei tietoja. Suluissa olevat tiedot ovat paikallisia.Maiden välisiä eroja tulkittaessa on aina otettava huomioon lähteiden erilaisuus ja tietojen paikallisuus joissakin tapauksissa.
De fleste klientene lever i byområder,men dette kan også skyldes at behandlingstilbudet erdårligere i landdistriktene.
Lisää tietoa ja tietolähteitä on tarjolla täydentävissä tilastotaulukoissa osoitteessahttp://www.emcdda.org.
Merknader:m.d.: mangler data.
Tämä yleiskuva ei ole muuttunut viimevuosina.
Tallene i parentes er lokale data.På grunn av ulike og i enkelte tilfeller lokale data, bør forskjeller mellomlandene tolkes med varsomhet.
Näyttää kuitenkin siltä, että HIV-tartunnat ovatuudestaan lisääntyneet huumeita ruiskeina käyttävissä(alaryhmissä) muutamissa maissa (katso sivulla 17 olevaalaatikkoa).
Fargen på landene viser til middelverdienfor anslagene.
Huumekuolemat ja huumeiden käyttäjien kuolleisuus
Data for Spania, Italia og Tyskland gjelder bare utbredelseav HCV-smitte blant sprøytebrukere i behandling og er dermed ikkerepresentative for utbredelsen av HCV blant sprøytebrukere som ikke fårbehandling.
Äkillisten yliannostuksesta johtuvien huumekuolemienmäärää käytetään joskus yksinkertaistettuna keinonamaan huumetilanteen arvioinnissa ja vertailujen tekemisessä.
Data for Luxembourg gjelder bare sprøytebrukere i fengsel.Data for UK og Luxembourg og de høye tallene for Irland og Finland erbasert på spyttester.
Huumekuolemat aiheuttavat sosiaalista ja poliittista huolta, varsinkin kun äkkikuolemat kohtaavat nuoria.
Data for Frankrike og det høye tallet for Belgia erbasert på egenrapporterte testresultater, som kan være upålitelige.Tallene for Tyskland er for 1995, for Sverige for 1994.
Hepatiitti C -virustartunnan (HCV) levinneisyyttä koskevia tietoja on vaikeampi saada, ja niillä on samat rajoitukset kuin HIV-tartuntoja koskevilla tiedoilla.
For flere detaljer ogkilder – se de statistiske tabellene i sin helhet på www.eonn.org.
Tämä merkitsee sitä, että hepatiitti
Utbredelse av HIV-smitte blant sprøytebrukere i EUs medlemsstater, 1996-2000
Huumeiden kysyntä ja tarjonta
En mer detaljert beskrivelse finnes i kapittel 3: Utvalgteaspekter – Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer.
Alustavien tietojen mukaan muutamissa EU:n jäsenvaltioissa HIV-tartuntojen määrä näyttää lisääntyneenhuumeita ruiskeina käyttävien alaryhmissä.
I den senere tid er det likevelindikasjoner på en økning i antallet nye tilfeller av HIV-smitte blant (undergrupper av) sprøytebrukere i enkelteland (se boksen, s. 16).
HIV-tartunnat ovat saattaneet lisääntyä Irlannissa,Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa ja Suomessa.
Fargen på landene viser til middelverdien foranslagene.
Vuonna 1998 tapauksia oli 20, javuonna 1999 niitä oli 84.
Data for Spania, Italia, Frankrike og Tyskland gjelder bareutbredelse av HIV-smitte blant sprøytebrukere i behandling og er dermedikke representative for utbredelsen av HIV blant sprøytebrukere som ikkefår behandling.
HIV-testiä pyytäneiden neulanvaihtopalvelun asiakkaiden tartunnan levinneisyys kasvoi0 prosentista vuonna 1997 3 prosenttiin vuonna 1998 ja8 prosenttiin vuonna 1999 ja väheni jälleen takaisin 3 prosenttiin vuonna 2000.
Det finnes færre data tilgjengelig om utbredelsen avhepatitt C-virus (HCV) blant sprøytebrukere, og der slikedata finnes, gjelder de samme begrensningene som fordata for HIV. Men det generelle bildet er klart – utbredelsen av HCV er ekstremt høy i dataene fra alle land i EU, med tall fra 40 til 90 % i de forskjellige undergrup-
Itävallassa HIV:n yleisyys opiaattien yliannostuksensaaneilla kasvoi yhdestä viiteen prosenttiin vuonna 1999(3 prosentista vuonna 1996, 2 prosentista vuonna 1997 ja1 prosentista vuonna 1998).
2001 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Den europeiske union totalt ligget mellom 7 000 og 8 000.
Luxemburgissa huumeita ruiskeina käyttävien todetut HIV-tartunnat lisääntyivät.
I EU er opiater fortsatttil stede i de fleste tilfeller av akutte narkotikarelaterte
Vuosina 1995–1997 tapauksiaoli 2–3 vuodessa ja 1998 ja 1999 6–7 vuodessa.
pene av sprøytebrukere (figur 9). Ut fra foreliggende dataer utbredelsen av HCV-smitte blant sprøytebrukere under25 år fra 20 % (Belgia, behandling, 1998) opp til over 74% (Portugal, Coimbra, behandling, 2000) (se figur 7 ikapittel 3: Utvalgte aspekter – Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer).
Alankomaissa HIV-infektiot lisääntyivät 11 prosentista 22 prosenttiin vuosien 1994 ja 1998/1999 välillä injektiokäyttäjien keskuudessa Heerlanin kaupungissa Alankomaiden eteläosassa.
Tilstedeværelsen avdepressanter som alkohol eller benzodiazepiner betraktessom en risikofaktor for opiatoverdose. Akutte dødsfall derkokain, amfetamin eller ecstasy er til stede, uten opiater,synes sjeldne i Europa.
Irlannissa huumeita ruiskeina käyttävien HIV-testienpositiivisten testitulosten määrä kolminkertaistui 69tapaukseen vuonna 1999 (20–26 tapausta vuosina1994–1998).