pere/sami_parallel huggingface dataset:
Klientene holdes ibehandlingstiltaket og henvises til sykehuset bare dersom de psykiatriske symptomene blir for alvorlige
Potilaat pysyväthuumehoidossa, ja heidät ohjataan sairaalaan vain, jos psyykkiset oireet muuttuvat liian vakaviksi.
En rekke integrerte tjenester i forskjellige miljøer.
Useita kokonaisvaltaisia palveluja erilaisissa yhteisöympäristöissä.
Flere spesialister på dobbeltdiagnoser utnevnt, med base i rusmiddeltjenester eller psykiatriske helseteam
Useita kaksoisdiagnoosilääkäreitä toimii riippuvuuspalveluissa tai mielenterveydenhoitotiimeissä.
Ett integrert prosjekt i tilknytning til et psykiatrisk senter i Oslo.
Yksi kokonaisvaltainen hanke psykiatrisen laitoksen alaisuudessa Oslossa.
Oppfølging og evaluering i inntil to år, med fokus på basale behov som bolig, arbeid, sosialeytelser og sosiale forbindelser etablering av nettverk.
Seurantaa ja arviointia jatketaan enintään kahden vuoden ajan, ja siinä keskitytäänperustarpeisiin, kuten asumiseen, työhön, sosiaalietuuksiin ja sosiaalisiin suhteisiin.
rusmiddelarbeidere i den psykiske helsetjenesten.
Tämä on kenties käytännöllisinratkaisu pienillä paikkakunnilla, joilla erikoistuneita,kokonaisvaltaisia hoitolaitoksia ei voi toteuttaa.
Dette kanvære den mest praktiske løsningen i mindre regioner derspesialiserte, integrerte klinikker ikke er noen mulig løsning.I Spania har siden 2002 allmennleger som arbeider medbehandling av rusmiddelmisbruk hatt anledning til å oppnåtittelen ‘spesialist i psykiatri’ hvis de består en eksamen ogkan dokumentere erfaring fra arbeid med pasienter medpsykiske lidelser.
Espanjassahuumehoidon alalla työskentelevät yleislääkärit ovatvuodesta 2002 lähtien voineet saada ”psykiatrianerikoislääkärin” nimikkeen, jos he läpäisevät tutkinnon jaheillä on todistetusti kokemusta työskentelystämielenterveyspotilaiden kanssa.
I Portugal er det et obligatorisk krav foroffisiell godkjenning og sertifisering av behandlingssentre atde har minst én psykiater i personalet.
Portugalissa hoitokeskuksenhyväksyminen ja sertifiointi edellyttää, että siellätyöskentelee vähintään yksi psykiatri.
Men ikke allepsykiatere som arbeider i narkotikabehandlingsapparatethar den spesialistkunnskapen og -utdanningen som ernødvendig for å behandle stoffmisbrukere, og ytterligerespesialisert utdanning kan være nødvendig.
Kaikillahuumehoitopalveluissa työskentelevillä psykiatreilla eikuitenkaan ole erikoisosaamista ja koulutustahuumeidenkäyttäjien hoitamiseen, ja he saattavat tarvitajatkokoulutusta.
I Luxembourg og Østerrike kan behandlingspersonalet irusmiddeltjenesten følge opp de klientene som er henvist tilpsykiatriske sykehus.
Luxemburgissa ja Itävallassa huumehoitohenkilöstö voiseurata psykiatrisiin sairaaloihin ohjattujen potilaidensahoitoa.
Med sikte på en prioritering mellombehandlingsalternativene understreker Britiske retningslinjerat fagfolk både fra rusmiddelbehandlingen og frapsykiatriske tjenester bør trekkes inn i planleggingen avbehandlingen for klienter med dobbeltdiagnose(Department of Health, 2002a).
Yhdistyneen kuningaskunnan ohjeissa painotetaan,että kaksoisdiagnoosipotilaiden hoidon suunnitteluun pitäisiosallistua sekä riippuvuus- että mielenterveyspalvelujenammattilaisia, jotta hoitoreittejä voitaisiin priorisoida(Department of Health, 2002a).
Denne modellen er basert på at én gruppe tar seg avbehandlingen av begge lidelsene.
Tässä mallissa sama ryhmä vastaa molempien häiriöidenhoidosta.
Fordelen er at klientenikke konfronteres med to motstridende budskaper.
Tämän etuna on, ettei asiakkaalle anneta kahtaristiriitaista viestiä.
I noenland blir denne integreringen komplisert av atskilteforvaltningsordninger (f.eks.
Joissakin maissa tällaista yhdistämistävaikeuttavat erilliset hallintojärjestelmät (esim.
Spania) eller forskjelligefinansieringsordninger (f.eks. Tyskland).
Espanja) taierilliset rahoitusjärjestelmät (esim.
De fleste land har bare noen få spesialiserte integrerteprogrammer eller enheter for pasienter med tilleggslidelser,og tilbudet er langt fra tilstrekkelig for å møte etterspørselen;vist i Tabell 8, som redegjør for tilgjengelig informasjon.
Palveluohjaus, jossa asiakkaan hoitoa koordinoidaan siten,että hänelle tarjotaan yksilökohtaista perättäistä tairinnakkaista hoitoa ja häntä opastetaan hoitojärjestelmänkiemuroissa, vaikuttaa melko harvinaiselta EU:ssa.Ranskassa on raportin mukaan luotu huumehoito- jamielenterveyspalvelujen välille yhteistyötä, jotta potilaat,joilla on sekä psyykkisiä häiriöitä että riippuvuutta,voitaisiin ottaa yhdistetysti hoitoon ja heille voitaisiin antaapalveluohjausta.
Den vanligste måten å innføre en integrertbehandlingsmodell på, er å engasjere psykiatere ibehandlingen av stoffmisbrukere og/eller
Luxemburgissa ja Alankomaissaammattilaiset pitävät palveluohjausta tehokkaimpanatapana hoitaa kaksoisdiagnoosipotilaita, mutta se onkallista ja työlästä ja siihen tarvitaan erikoistunutta
‘Case management’ er en metode for å koordinerebehandlingen av klientene slik at de sikres individuell,sekvensiell eller samtidig behandling, og for å hjelpeklientene til å finne veien gjennom behandlingssystemet,men dette synes å forekomme sjelden i EU.
Useimmissa maissa on vain muutama erikoistunutkokonaisvaltainen ohjelma tai yksikkökaksoisdiagnoosipotilaille, eikä tarjonta vastaa läheskäänkysyntää, kuten osoitetaan taulukossa 8, jossa esitetäänsaatavilla olevat tiedot.
Utvalgt aspekt 3: Tilleggslidelser
Hoitomenetelmät ja hyvät toimintatavat
Behandlingsmetoder og beste praksis med alvorlige psykiske lidelser (Jansson og Fridell, 2003).Frafallet var ekstremt høyt selv før behandlingsstart.Korttidsoppfølging viste at institusjonell behandling, særligiterapeutiske samfunn, ga bedre resultater med hensyntilboforhold og stoffmisbruk, men ikke for de psykiskesymptomene.
Alkoholi- ja huumehoidosta kansainvälisellä tasolla tehdyntutkimuksen laajassa katsauksessa löydettiin vain kahdeksansatunnaistettua tutkimusta, jotka koskevat vakavistapsyykkisistä häiriöistä kärsivien huumeriippuvaisten hoitoa(Jansson ja Fridell, 2003). Monet luopuvat hoidosta joennen kuin se edes alkaa.
Noen temaer er relevante for alle behandlingssituasjoner.Anbefalingene nedenfor er hentet fra gjennomganger ogmetaanalyser av internasjonalt utgitte randomisertekontrollerte studier av behandling for stoffmisbruk (Berglundet al., 2003):
Kaikilla hoitotilanteilla on joitakin yhteisiä piirteitä.Jäljempänä esitettävät suositukset ovat peräisinhuumehoitoa koskevien kansainvälisesti julkaistujensatunnaistettujen ja valvottujen tutkimusten katsauksista jameta-analyyseistä (Berglund et al., 2003):
1.Det bør holdes konstant fokus på forandringer irusmiddelvane(r).
1.Huumetottumusten muuttamiseen tulisi keskittyä jatkuvasti.
2.Intervensjonene bør være strukturert på høyt nivå.
2.Hoidon tulisi olla kunnolla jäsenneltyjä.
3.Intervensjonene bør fortsette lenge nok til å ha virkning.
3.Hoidon tulisi jatkua riittävän pitkään, jotta sillä olisivaikutuksia.
4.Intervensjonene bør fortsette i minst tre måneder, helstlenger.
4.Hoidon tulisi kestää vähintään kolme kuukautta,mielellään vielä pitempään.
Behandlingen av klienter med tilleggslidelse er kjennetegnesav mange problemer; den er ekstremt krevende forpersonalet og ofte bortkastet.
Sairauksien yhteisesiintymisestä kärsivien asiakkaidenhoitoon liittyy paljon ongelmia, se vaatii äärimmäisenpaljon henkilöstöltä, ja se on usein epäkiitollista.
Klientene er ofte vanskelige åha med å gjøre på grunn av sin nedbrytende og aggressivesosiale atferd, særlig de med mer ‘dramatiske’ typerpersonlighetsforstyrrelser og mangel på emosjonell likevekt.Det er vanlig med motstand mot og manglende vilje til åfølge behandlingsreglene og -kravene, f.eks. til å holdeavtaler eller ta medisiner, og dette forårsaker en desillusjonsom forverres av utakknemlige personlige forbindelser.
Asiakkaitaon usein vaikea käsitellä heidän – etenkin niiden, joilla on”vakavia” persoonallisuushäiriöitä – häiritsevän jaaggressiivisen käyttäytymisensä sekä henkisenepävakaisuutensa takia.
Manlykkes sjelden, og frafallet er stort, noe som gjørbehandlingen tidkrevende og kostbar og dessutenfrustrerende for personalet, som, ikke overraskende,opplever utålmodighet, undertrykt aggresjon og symptomerpå utbrenthet.
Hoidon sääntöjen ja vaatimusten,kuten sovittujen tapaamisten tai lääkkeiden ottamisen,vastustaminen tai noudattamatta jättäminen on yleistä, jaepäkiitolliset henkilökohtaiset suhteet pahentavatpettymystä.
I Storbritannia har helsedepartementets retningslinjer(Department of Health, 2002b) samt forskningsprogrammerog litteraturgjennomganger (f.eks. Crawford, 2001) flyttetdobbeltdiagnose-problematikken oppover på dagsordenen.Men evidensgrunnlaget er hovedsakelig nordamerikansk, ogunder 10% av Crawfords abstrakter gjelder britiske studier.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on terveysministeriönsuuntaviivoissa (Department of Health, 2002b) sekätutkimushankkeissa ja kirjallisuuskatsauksissa (esim.Crawford, 2001) alettu siirtää painoa kaksoisdiagnoosille.Näyttöä on kuitenkin saatu lähinnä Pohjois-Amerikasta, jaalle 10 prosenttia Crawfordin abstrakteista on peräisin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyistä tutkimuksista.
Til tross for denne vanskelige situasjonen er fagpersonaletpå konstant leting etter og utvikler mer effektivetilnærmingsmåter.
Ammattilaiset pyrkivät vaikeasta tilanteesta huolimattajatkuvasti löytämään ja kehittämään entistä tehokkaampialähestymistapoja.
Regelmessig tverrfaglig drøfting avtilfeller så vel som intensivt samarbeid kan rette opp dengjensidige mangelen på forståelse blant personalet.
Säännölliset ja alojen väliset keskusteluttapauksista sekä tiivis yhteistyö saattaisivat auttaa eri alojentyöntekijöitä ymmärtämään toisiaan.
Sliketiltak gir alle de involverte mer detaljert informasjon omklientene og letter utviklingen av beste behandlingspraksiseller -strategi. Kvaliteten på behandlingen er den viktigstefaktoren for å oppnå positive resultater.
Tällaiset ponnisteluttarjoaisivat kaikille asianomaisille entistäyksityiskohtaisempaa tietoa asiakkaista ja auttaisivatkehittämään hyviä toimintatapoja tai hoitostrategioita.Hoidon laatu on tärkein tekijä hyvien tulostensaavuttamisessa.
I Birmingham,Storbritannia, får team som arbeider med støttebehandlingi nærmiljøet, opplæring ved hjelp av en håndbok i kognitivintegrert atferdsterapi. Teamene får tilbud om kontinuerligstøtte til gjennomføringen av intervensjonen og blir evaluertmed hensyn til både prosess og resultat (Joint Meeting ofthe Faculty of Substance Misuse of the Royal College of Psychiatrists and the World Psychiatric Association, 2003).INorge utprøves noen få integrerte team basert påstøttebehandling i nærmiljøet.
Dokumentaatio, arviointi ja tutkimus ovat surkealla tolallasairauksien yhteisesiintymisen alalla, kuten useilla muillakinhuumeisiin liittyvillä aloilla.
Som på så mange stoffrelaterte områder er dokumentasjon,evaluering og forskning på området komorbiditetbegredelig.
Hoitotyyppienmenestyksekkyydestä ei ole selkeää näyttöä.
Evidensgrunnlaget er langt fra entydig når detgjelder hvilken behandlingstype som gir beste resultater.Cochrane-samarbeidet har foretatt en gjennomgang avpsykososiale behandlingsprogrammer (Ley et al., 2003).Materialet som ble gjennomgått, var begrenset: seks studier,hvorav fire små og alle av generelt lav kvalitet med hensyntil utforming og rapportering.
Cochraneyhteistyössä on tarkasteltu psykososiaalisia hoito-ohjelmia(Ley et al., 2003).
Det viktigste funnet var at ‘detikke finnes noe klart bevis til støtte for at en typestoffmisbruksprogram for personer som har en alvorligpsykisk lidelse, har mer verdi enn en standardbehandling’.Konklusjonen var at ‘innføringen av ny, spesialisertbehandling for stoffmisbruk hos personer med alvorligepsykiske lidelser bør skje innenfor rammen av enkle, godtutformede og kontrollerte kliniske forsøk.’
Tarkasteltava materiaali oli suppea: kuusitutkimusta, joista neljä oli laajuudeltaan pieniä ja joissakaikissa suunnittelu ja raportointi oli yleisesti katsoenkehnoa.
Oversikten nedenfor inneholder materiale om beste praksisinnrapportert av de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet:
Tärkein tulos oli, ettei ”ole mitään selkeää näyttöäsiitä, että jokin päihteiden väärinkäyttöä koskevaohjelmatyyppi olisi vakavasti psyykkisesti sairailleperushoitoa parempi”.
En større oversikt over internasjonal forskning ombehandling av alkohol- og stoffmisbruk fant bare åtterandomiserte studier om behandlingen av stoffmisbrukere
Johtopäätöksenä todettiin, että”vakavasti psyykkisesti sairaille tarkoitettuja uusia
47% viste en positiv endring i sine psykiske lidelser(Krausz et al., 1999).
• testaamassa muutamaa työryhmäpohjaisen tehostetunavohoidon tiimiä.
• impulsiv atferd ble best behandlet med konfronterende,strukturert gruppeterapi kombinert med familieterapi.Pasienter med depresjon eller angst hadde større utbytteav individuell psykoterapi og understøttendegruppeterapi (Vaglum, 1996).
Kaksoisdiagnoosipotilaista Norjassa tehtyjenhoitotutkimusten katsauksessa todettiin, ettäaggressiivista ja impulsiivista käyttäytymistä hoidetaanparhaiten konfrontoivalla, jäsennellyllä ryhmäterapiallayhdistettynä perheterapiaan. Masentuneet taiahdistuneet potilaat hyötyvät enemmänhenkilökohtaisesta psykoterapiasta ja kannustavastaryhmäterapiasta (Vaglum, 1996).
En italiensk studie fant at resultatene avvedlikeholdsbehandling med metadon ikke var vesentligforskjellige hos pasienter med alvorlige eller lettepsykiske symptomer med hensyn tilbehandlingsgjennomføring eller heroinbruk.
Hampurin huumehoitopalveluissa hoidossa olleiden219opiaattiriippuvaisen seurantatutkimuksessa ilmeni,että heroiinin ja kokaiinin käyttö oli vähentynyt kahdessavuodessa. Asiakkaista 47 prosentilla ilmeni psyykkisissähäiriöissä muutosta parempaan (Krausz etal., 1999).
Men detsynes som om klienter med mer alvorlige psykiskelidelser trengte gjennomsnittlig høyere metadondoser(Pani et al., 2003).
Potilaat, joilla oli vakavia psyykkisiähäiriöitä, vaikuttivat kuitenkin tarvitsevan keskimäärinsuurempia metadoniannoksia (Pani et al., 2003).
Et forskningsprosjekt om dobbeltdiagnose innenfor Europakommisjonens ’Femte rammeprogram for forskningog utvikling’ har nylig startet opp. Denne prospektivemultisenterstudien som omfatter Danmark, Frankrike, Polen,Skottland, England og Finland, tar sikte på å beskrivehvilke tjenester som tilbys pasienter med dobbeltdiagnoseisju europeiske psykiatriske miljøer, og sammenlignesykelighet og tjenestebruk mellom pasienter meddobbeltdiagnose og pasienter med enkeltdiagnose over ettidsrom på 12 måneder.
Euroopan komission tutkimuksen ja teknologiankehittämisen viidennessä puiteohjelmassa on hiljattainkäynnistetty kaksoisdiagnoosia koskeva tutkimushanke.Tässä prospektiivisessa tutkimuksessa, joka toteutetaanmonessa keskuksessa, muun muassa Tanskassa, Ranskassa,Puolassa, Skotlannissa, Englannissa ja Suomessa, ontarkoitus kuvailla palveluja, joita kaksoisdiagnoosipotilailletarjotaan seitsemässä eurooppalaisessa psykiatrisessahoitoympäristössä, ja vertailla 12 kuukauden ajanjaksollasairastuvuutta ja palvelujen käyttöä niiden potilaiden välillä,joilla on kaksi diagnoosia, ja niiden välillä, joilla on vainyksi diagnoosi.
Resultatene som blir studert, vilomfatte avhengighetsgrad, psykiske symptomer,behandlingsakseptasjon, psykososial fungering, sosialtnettverk, tilbakefall og dødelighet.
Tutkimuksen kohteena tulee olemaanriippuvuuden vakavuus, psyykkiset oireet, hoitomyöntyvyys,psykososiaalinen toiminta, sosiaalinen verkosto, hoidonkeskeyttäminen ja sairastuvuus.
Resultatene er forventetåforeligge i 2005(174).
Tuloksia odotetaanvuodeksi2005 (174).
I en svensk studie viste gjentatt utfylling av ASI-spørreskjemaet gjennom hele behandlingsperioden,innenfor rammen av en bærekraftigkvalitetsstyringsmodell, at 46% av pasientene var rusfrieved oppfølgingen to år etter utskrivning.
Dialektinen käyttäytymisterapia (173) on hoitovaihtoehto,joka vaikuttaa soveltuvan erityisen hyvin naispuolisillepäihteiden käyttäjille, joilla on vakava rajatilahäiriöja/tai itsetuhoisia taipumuksia.
Pasienter meddobbeltdiagnose framviste en mer alvorlig problemprofilifølge ASI enn pasienter uten psykose.
Näyttöä on kuitenkinsaatu vain muutamasta tutkimuksesta.
Generelt var detsmå endringer i personlighetsprofiler og symptomer, menmange pasienter hadde fått bedre livskvaliteten og en merstabil livssituasjonen ved oppfølgingen (Jonsson, 2001).
Dialektisestakäyttäytymisterapiasta Alankomaissa tehdyssävalvotussa kokeessa todettiin, ettäitsetuhokäyttäytyminen väheni sekä koeryhmässä ettäryhmässä, jonka ”hoitoa jatkettiin tavalliseen tapaan”.Alkoholinkäyttö väheni selkeästi enemmän koeryhmässä,mutta huumeidenkäytössä ei huomattu mitään eroa (Vanden Bosch et al., 2001).
I de fleste land mottar leger og sykepleiere under utdanningsvære lite opplæring om rusmiddelavhengighet og endamindre om tilleggslidelser.
Useimmissa maissa lääkärit ja sairaanhoitajat saavatkoulutuksensa aikana vain vähän opetustahuumeriippuvuudesta ja vielä vähemmän sairauksienyhteisesiintymisestä.
I Italia satses det etter hvert mer påfelles opplæring av personell innenfor den psykiskehelsetjenesten og rusmiddelbehandlingen.
Italiassa on lisätty mielenterveysalan jahuumehoitoalan työntekijöiden yhteistä koulutusta.Alankomaissa Trimbos Instituut järjestää koulutuskurssejasekä huumeriippuvuusalan että mielenterveysalanammattilaisille, jotka osallistuvat kaksoisdiagnoosipotilaidenhoitoon.
I Nederlandorganiserer Trimbos-instituttet kurs for personalet både irusmiddelbehandlingen og den psykiske helsetjenesten som erinvolvert i behandlingen av pasienter med dobbeltdiagnose.Andre land rapporterer om intern opplæring og interne kurs,men gjennomføringen er tilfeldig og spredt.
Muut maat ovat raportoineet palvelujen sisäisestäkoulutuksesta ja kursseista, mutta niiden toteutus onsatunnaista ja hajanaista.
I Storbritannia fant Barrowclough et al.
Kaksoisdiagnoosipotilaidenongelmaprofiili oli ASI:ssa vaikeampi kuinpsykoosipotilaiden.
(2001) atkombinasjonen av motiverende intervjuer, kognitivatferdsterapi og familieintervensjoner resulterte iforbedringer hos pasienter med schizofreni ogproblemer med stoffmisbruk.
Persoonallisuusprofiileissa jaoireissa oli yleisesti ottaen pieniä muutoksia, muttauseiden potilaiden elämänlaadun todettiinseurantatarkastuksessa parantuneen ja elämäntilanteenvakiintuneen (Jonsson, 2001).
Et sammendrag av norske behandlingsstudier av klientermed tilleggslidelser konkluderte med at aggressiv,
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Barrowclough et al.(2001) havaitsi, että motivoiva haastattelu, kognitiivisbehavioraalinen terapia ja perheinterventiot paransivatskitsofrenia- ja päihdehäiriöpotilaiden tilannetta.
I Storbritannia har Royal College of Psychiatry foretatt enanalyse av opplæringsbehovet (Mears et al., 2001) hos etutvalg faggrupper, både fra psykiske helsetjenester og frarusmiddeltjenestene. Femtifem prosent av utvalgetrapporterte at de følte seg utilstrekkelig forberedt på åarbeide med klienter med tilleggslidelser, og uttrykte etbehov for videre opplæring.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Royal College of Psychiatry on analysoinut koulutustarvetta (Mears etal.,2001) useiden ammattilaisryhmien keskuudessa sekämielenterveyspalvelujen että huumehoitopalvelujen alalla.Otoksesta 50 prosenttia ilmoitti tuntevansa, ettei oleriittävän hyvin valmistautunut työskentelemäänkaksoisdiagnoosipotilaiden kanssa, ja tarvitsevansalisäkoulutusta.
)Dialektisk atferdsterapi (DBT) består i anvendelse av et bredt spekter av kognitive og atferdsterapeutiske strategier på problemene med borderlinepersonlighetsforstyrrelse (BPD), herunder suicidal atferd.)Se http://www.entermentalhealth.net/papers/kbm02.pdf.
)Dialektinen käyttäytymisterapia (DKT) on useiden erilaisten kognitiivisten ja behavioraalisten hoitostrategioiden soveltamista rajatilahäiriöihin,itsetuhokäyttäytyminen mukaan luettuna.)Ks. http://www.entermentalhealth.net/papers/kbm02.pdf.
In: Beubler, E., Haltmayer, H. og Springer, A. (redaktører)Opiatabhängigkeit. Interdisziplinäre Aspekte für die Praxis, Springer: Wien.
Teoksessa: Beubler, E.,Haltmayer, H. ja Springer, A. (toim.) Opiatabhängigkeit. Interdisciplinäre Aspekte für die Praxis.Springer: Wien.
Nasjonale kontaktpunkteri Reitox-nettet
Reitoxin kansallisetseurantakeskukset
Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2004
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2004
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner2004 — 113 s. — 21 x 29.7 cm ISBN 92-9168-211-X
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2004 — 113 s. — 21 x 29,7 cm ISBN 92-9168-204-7
NARKOTIKASITUASJONENI EUROPA
HUUMEONGELMA EUROOPASSA
Denne publikasjonen fra Det europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) eropphavsrettslig beskyttet.
Tämä julkaisu on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA)omaisuutta ja tekijänoikeuksien alainen.
EONN påtar seg intet juridisk eller erstatningsrettslig ansvar for følger av bruken avdataene i dette dokumentet.
EMCDDA ei ota vastuuta tämän asiakirjan sisältämien tietojen käytönseurauksista.
Innholdet i denne publikasjonen representerer ikke nødvendigvis de offisielleholdningene til EONNs partnere, medlemsstatene i EU eller andre institusjoner eller organer i Den europeiskeunion eller De europeiske fellesskap.
Tämän julkaisun sisältö ei välttämättä vastaa EMCDDA:n yhteistyökumppaneiden, EU:njäsenvaltioiden tai minkään Euroopan unionin tai Euroopan yhteisöjen toimielimen tai viraston virallisianäkemyksiä.
(*) Noen mobiltelefon-operatører aksepterer ikke tilgang til 00 800 nummer, eller disse samtalene blir fakturert.
(*) Jotkut matkapuhelinoperaattorit eivät salli pääsyä 00 800-numeroihin, tai niistä voidaan laskuttaa.
Rapporten foreligger på spansk, tsjekkisk, dansk, tysk, estisk, gresk, engelsk, fransk, italiensk, latvisk, litauisk,ungarsk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, finsk, svensk, bulgarsk, rumensk og norsk.
Tämä raportti on saatavissa espanjaksi, tšekiksi, tanskaksi, saksaksi, viroksi, kreikaksi, englanniksi, ranskaksi,italiaksi, latviaksi, liettuaksi, unkariksi, hollanniksi, puolaksi, portugaliksi, slovakiksi, sloveeniksi, suomeksi,ruotsiksi, bulgariaksi, romaniaksi ja norjaksi.
Alleoversettelser er utført av Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer.
Euroopan unionin elinten käännöskeskus on tehnyt kaikkikäännökset.
Bibliografiske data finnes bakerst i denne publikasjonen.
Luettelointitiedot ovat tämän julkaisun lopussa.
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner, 2005
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2005
© Det europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, 2005Gjengivelse er tillatt med kildeangivelse.
© Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2005Jäljentäminen on sallittua, mikäli lähde mainitaan.
Innledende notis
Saatteeksi
Kommentar – identifisering av narkotikatrender i Europa
Lisäselvitys – Huumeidenkäytön suuntausten tunnistaminen Euroopan tasolla
Skole, ungdom og rusmidler
Koulut, nuoret ja huumeet
Amfetaminlignende stoffer, LSD og andre syntetiske stoffer
Amfetamiinin kaltaiset piristeet, LSD ja muut synteettiset huumeet
Denne årsrapporten fra Det europeiske overvåkingssenterfor narkotika og narkotikamisbruk er supplert mednettelementer, inkludert nye Statistiske opplysninger, somnå legges ut for annen gang.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytönseurantakeskuksen tämän vuoden vuosiraporttiin liittyymyös online-osia, kuten uusi tilastotiedotteemme.
Statistiske opplysninger2005 er enda mer omfattende enn fjorårets utgave oginneholder mer enn 200 kildetabeller med kvantitativedata som gir en nærmere beskrivelse avnarkotikasituasjonen i Europa.
Seilmestyy nyt toista vuotta ja on kasvanut sisältämään yli200 lähdetaulukkoa, joiden kvantitatiiviset tiedot kuvaavatyksityiskohtaisesti Euroopan huumetilannetta.
gripe om seg, så som den økte bruken i deler av Europa avsentralstimulerende midler, og da særlig kokain, eller detstadig økende antallet unge europeere someksperimenterer med narkotika.
huumeidenkäytön vastaisten toimenpiteidenparantamiseksi Euroopassa.
Selvfølgelig er det myesom gjenstår for at kampen mot narkotika i Europa skalvære effektiv.
Tässä raportissa voimmekuitenkin tuoda esiin myös joitakin myönteisiäkehityskulkuja.
Men heldigvis kan vi også peke på en rekkepositive utviklinger, ikke minst den generelle utbyggingenav tjenester for personer med rusproblemer og tegnene tilstabilisering eller til og med tilbakegang når det gjelder endel av de mer skadelige aspektene ved fenomenet.Rapporten fokuserer altså ikke bare på de versteproblemene vi står overfor, men gir også informasjon omhvordan narkotikaproblemene i Europa sannsynligvis børhåndteres for at kampen skal være effektiv.
Näitä ovat esimerkiksi huumeongelmaisilletarkoitettujen palvelujen yleinen laajeneminen sekä merkithuumeongelman joidenkin haitallisimpien puolien kasvunpysähtymisestä tai jopa vähenemisestä. Vuosiraportissaesitetään siis joitakin pääongelmia mutta tuodaan myösesiin se, miten ilmeisesti kannattaa edetä Euroopanhuumeongelmien tehokkaassa käsittelyssä.
Det er med glede vi konstaterer at datatilfanget fra de nyemedlemsstatene i Den europeiske union er blitt enda størrei år.
Seurantakeskus on työskennellyt Euroopan unioninjäsenvaltioiden kanssa yli 10 vuoden ajan luodakseenkattavan kuvan Euroopan huumeilmiöstä.
I tillegg til å rapportere om situasjonen i den utvidedeunionen, presenterer vi også – når det er mulig – data fra Bulgaria, Romania og Tyrkia samt en del analyser avviktige utviklingstrekk internasjonalt.
Nyt saatavillaolevien, tämän vuoden vuosiraportin sisältämässäanalyysissä käytettyjen tietojen määrä ja laatu ovatosoituksena sekä tiedot toimittaneiden tieteellistentyöryhmien teknisestä taidosta että Euroopan poliittistenpäättäjien sitoutumisesta tiedonkeruuprosessiin.
Narkotikaproblemetsglobale karakter innebærer at vi må sette en europeiskanalyse inn i en bredere kontekst.
Tämä onkonkreettinen esimerkki eduista, joita yhteistyö Euroopantasolla tuo mukanaan.
Handel med og brukavnarkotika er uløselig forbundet med mange av destørste problemene vi har i dag.
Näistä eroista huolimatta onmuotoutunut eurooppalainen näkökulmahuumekysymyksiin.
Bruken av narkotikavirkerinn på den globale helsesituasjonen og utviklingen,kriminalitet og personlig sikkerhet samt internasjonalesikkerhetsspørsmål.
Nyt vallitsee vahva yksimielisyys siitä,että toimenpiteiden on perustuttava tilanteen hyväänymmärtämiseen, että on jaettava kokemuksia siitä, mikätoimii, ja että on toimittava yhdessä aina kuin mahdollista,jotta saavutetaan yhteistä hyötyä.
Vår rapport fokuserer særlig påsituasjonen i Europa, men vi kan ikke tillate oss å se bortfra at dette er et problem av globale dimensjoner.
Nämä pyrkimyksetsisältyvät EU:n uuteen huumeita koskevaan strategiaan jatoimintasuunnitelmaan ja ovat myös tämän raporttimmekeskeisiä aiheita.
I samarbeid med medlemsstatene i Den europeiske unionhar EONN nå i over ti år arbeidet for å gi et samlet bildeav narkotikasituasjonen i Europa.
Olemme tyytyväisiä voidessamme havaita, että myös tänävuonna Euroopan unionin uusista jäsenvaltioista saatujentietojen määrä on kasvanut.
Mengden og kvalitetenpå dataene som nå er tilgjengelig som underlag for åretsrapport, gjenspeiler ikke bare det tekniske nivået hos degruppene av forskere som har produsert informasjonen,men også engasjementet hos beslutningstakere over hele Europa når det gjelder å investere i og støttedatainnsamlingen.
Sen lisäksi, että raportoimmelaajentuneen EU:n huumetilanteesta, esitämme tietoja myös Bulgariasta, Romaniasta ja Turkista sekä analysoimmejonkin verran tärkeitä kansainvälisiä kehityssuuntia.Huumeongelman yleismaailmallinen luonne merkitsee sitä,että meidän on sijoitettava Eurooppaa koskevaanalyysimme laajempaan yhteyteen.
Dette er et konkret eksempel på hvasom kan oppnås ved å samarbeide på europeisk plan.Medlemsstatene er forskjellige, ikke bare når det gjelderhvilke narkotikaproblemer de har, men også når detgjelder den måten de har angrepet problemene på.
Huumekauppa jahuumeiden käyttö liittyvät erottamattomasti moniin tämänhetken tärkeimpiin huolenaiheisiin.
Men til tross for ulikhetene kan vi nå se konturene avhvasom kan betraktes som et europeisk perspektiv pånarkotikaproblemet.
Huumeidenkäyttövaikuttaa yleiseen terveyteen ja kehitykseen, rikollisuuteenja henkilökohtaiseen turvallisuuteen sekä kansainväliseenturvallisuuteen.
Det er bred enighet omnødvendigheten av at alle tiltak som inverksettes baserespå en grundig forståelse av situasjonen, på utveksling averfaringer om hva som virker samt på samarbeid, såsantdet er mulig, for å oppnå felles fordeler.Disseambisjonene er fastlagt i Eus nye narkotikastrategi og -handlingsplan, og det er de samme ambisjonene somer nøkkeltemaene i vår rapport.
Raporttimme keskittyy hyvin paljon kuvaan Euroopasta, mutta meillä ei ole varaa jättää huomiotta sitätosiasiaa, että käsittelemme ongelmaa, jolla onmaailmanlaajuiset mittasuhteet.
• lederne for de nasjonale kontaktpunktene i Reitox-nettet og deres medarbeidere,
Reitoxin kansallisten seurantakeskusten johtajat ja henkilöstö,
• tjenestene i den enkelte medlemsstat som har samlet inn rådata til denne rapporten,
• jäsenvaltioiden elimet, jotka kokosivat aineiston raporttia varten,
• medlemmene av EONNs styre og vitenskapelige komité samt deltakerne i EONNs og Reitox-nettets tekniskearbeidsgrupper,
EMCDDA:n hallintoneuvoston ja tieteellisen komitean jäsenet sekä EMCDDA:n/Reitox-verkoston teknisten työryhmienjäsenet,
Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikagruppen – og Europakommisjonen,
Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopankomissio,
Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN), Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organfornarkotika og kriminalitet, Verdens helseorganisasjon (WHO), Europol, Interpol og Det europeiske senteret forepidemiologisk overvåking av aids,
Swedish Council for Information on Alcohol and other Drugs (CAN), Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä,Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimisto, Maailman terveysjärjestö, Europol, Interpolja Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus,
Oversettelsessenteret for Den europeiske unions institusjoner og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisiellepublikasjoner,
Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto,
Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet
Kansalliset Reitox-koordinointikeskukset
Reitox er Det europeiske informasjonsnettet for narkotika og narkotikamisbruk.
Reitox on huumeita ja huumeriippuvuutta koskeva eurooppalainen tietoverkko.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunkteneimedlemsstatene i EU, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Se koostuu kansallisista koordinointikeskuksista EU:n jäsenvaltioissa, Norjassa, jäsenehdokasmaissa ja Euroopan komissiossa.
Kontaktpunktene er utnevnt av sine respektiveregjeringer som nasjonal myndighet med ansvar for å levere narkotikainformasjon til EONN.
Koordinointikeskukset ovat kansallisiaviranomaisia, joista maan hallitus on vastuussa ja jotka toimittavat huumeita koskevaa tietoa seurantakeskukselle.
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut påhttp://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1596
Kansallisten koordinointikeskusten yhteystiedot ovat osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1596.
Årsrapporten er utarbeidet på grunnlag av de nasjonale rapportene EONN har mottatt fra EUs medlemsstater,søkerlandene og Norge (som har deltatt i EONNs arbeid siden 2001).
Tämä vuosiraportti perustuu tietoihin, joita seurantakeskus on saanut EU:n jäsenvaltioilta, jäsenehdokasmailta ja Norjalta(joka on osallistunut seurantakeskuksen työhön vuodesta 2001) kansallisen raportin muodossa.
De statistiske dataene som presenteres her, gjelderfor år 2003 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Tässä esitetyt tilastotiedotkoskevat vuotta 2003 (tai viimeisintä vuotta, jolta tietoja on saatavissa).
Grafiske framstillinger og tabeller i rapporten kan vise til undersettav EU-land. Utvalget er gjort på grunnlag av de landene som har data tilgjengelig for den aktuelle perioden.
Raportin graafiset esitykset ja taulukot saattavatkuvata vain joidenkin EU-maiden tilannetta: ne on valittu sillä perusteella, mistä maista tietoja on saatavissa kyseiseltäajanjaksolta.
Årsrapporten er lagt ut på 22 språk på http://annualreport.emcdda.eu.int.
Vuosiraportin online-versio on saatavilla 22 kielellä osoitteesta http://annualreport.emcdda.eu.int.
Statistiske opplysninger 2005 (http://stats05.emcdda.eu.int) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analyseniårsrapporten er basert på.
Vuoden 2005 tilastotiedotteessa (http://stats05.emcdda.eu.int) esitetään kaikki lähdetaulukot, joihin vuosiraportintilastollinen analyysi perustuu.
Her ligger også nærmere opplysninger om metodene som er brukt og et hundretalls andrestatistiske grafer.
Se tarjoaa myös lisätietoja käytetyistä menetelmistä ja yli 100 muuta kaaviota.
Landprofilene (http://dataprofiles05.emcdda.eu.int) inneholder en grafisk presentasjon av de viktigste aspektene vednarkotikasituasjonen i det enkelte land.
Maakohtaiset tietoprofiilit (http://dataprofiles05.emcdda.eu.int) tarjoavat huipputason graafisen yhteenvedon kunkinmaan huumetilanteen tärkeimmistä näkökohdista.
Tre temaer er nærmere behandlet i tilknytning til denne rapporten. Det er:
Tähän vuosiraporttiin liittyy kolme perusteellista katsausta, joissa tarkastellaan seuraavia asioita:
Narkotikarelaterte ordensforstyrrelser: trender for politikk og tiltak,
• huumeisiin liittyvät julkiset haitat: politiikan ja ehkäisytoimenpiteiden suuntaukset
Alternativer til fengsling for kriminelle problematiske narkotikabrukere i EU, og
• vaihtoehdot vankilarangaistuksille: rikoksia tekeviin huumeiden ongelmakäyttäjiin suunnatut toimenpiteet EU:ssa ja
De utvalgte aspektene fåes i en trykt utgave og på internett (http://issues05.emcdda.eu.int), men bare på engelsk.
Katsaukset näihin valittuihin aiheisiin ovat saatavilla painetussa muodossa ja online-muodossa(http://issues05.emcdda.eu.int) vain englanniksi.
De nasjonale rapportene fra kontaktpunktene i Reitox-nettet inneholder en detaljert beskrivelse og analyse avnarkotikasituasjonen i det enkelte land.
Reitox-koordinointikeskusten kansallisissa raporteissa esitetään yksityiskohtainen kuvaus ja analyysi huumeongelmastakussakin maassa.
De er tilgjengelige på EONNs nettsted(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=435).
Ne ovat saatavissa seurantakeskuksen verkkosivustolla (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=435).
Det europeiske bildet i utvikling de observerte endringene kan skyldes svingninger iforbruksmønstrene.
Kokonaiskuva Euroopan tilanteesta
Vi har kommet fram til dette bildet ved åsette sammen informasjon fra ulike kilder og ved å tahensyn til både sterke og svake sider ved dagensevidensgrunnlag.
Yhteenvetona voidaan todeta, että useimmat Euroopanhoitokeskuksiin huumeongelman takia hakeutuvat henkilötovat käyttäneet useita eri huumeita.
Årets kommentar inkluderer envurdering av hvordan de nye dataene som foreliggeri 2005, bidrar til å øke vår forståelse av trender påmiddels og lang sikt i narkotikasituasjonen i Europa.
Tämänhuumeidenkäytön keskeisen näkökohdan raportointiin onkehitettävä nykyistä parempia menetelmiä, ja huumeidensekakäytön vaikutuksia toimien tehokkuuteen onselvitettävä.
Ungdom og narkotikabruk – økende brukavcannabis, men ulike mønstre avtegner seg
Nuoret ja huumeidenkäyttö – kannabiksen käyttölisääntyy mutta käyttötavat muuttuvat
Bruken av narkotika i Europa er fremdeleshovedsakelig et fenomen som gjelder yngremennesker, særlig yngre menn.
Tässä jaksossa luodaan yleiskatsaus Euroopanhuumetilanteen alalla tapahtuneeseen kehitykseen jatärkeimpiin suuntauksiin.
Data fra befolkningsog skoleundersøkelser gir nyttig innsikt i hvordanmønstrene for narkotikabruk i Europa har utviklet segsiden midten av 1990-tallet.
Tähän on pyritty kokoamallayhteen erilaisista lähteistä saatuja tietoja ja ottamallahuomioon saatavilla olevan tietopohjan vahvuudet jaheikkoudet.
Data fra den sisterunden av Den europeiske undersøkelsen omskoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD), som er enverdifull datakilde for å kartlegge narkotikabruk iskolepopulasjoner og påvise trender over tid, er klarog er tatt med i årsrapporten for 2005.
Tämänvuotiseen lisäselvitykseen sisältyyarviointi siitä, miten vuonna 2005 saatavilla oleva uusitieto auttaa meitä ymmärtämään Euroopan huumetilanteenkeskipitkän ja pitkän aikavälin suuntauksia.
Når alle tilgjengelige data settes sammen, blir dettydelig at bruken av cannabis varierer meget fraland til land.
Kun kaikkia saatavilla olevia tietoja tarkastellaan yhdessä,ilmenee selkeästi, että kannabiksen käytössä on suuriaeroja maiden välillä.
Selv om den dominerende trenden i Europa siden midten av 1990-tallet har værtoppadgående, har enkelte land et mer stabiltmønster.
Vaikka vallitseva suuntaus on ollut Euroopassa 1990-luvun puolivälistä lähtien nouseva,käyttö on ollut tasaisempaa joissakin maissa.
Og selv om f.eks. bruken av cannabis i Storbritannia har vært særlig høy siden 1990-årene,har den samtidig vært stabil i denne perioden.Itillegg har det vært liten endring i nivåene avcannabisbruk i flere land med lav prevalens,herunder Sverige og Finland i Nord-Europa så velsom Hellas og Malta i sør.
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa kannabiksen käyttö onollut 1990-luvulta lähtien erityisen yleistä, mutta se onpysynyt samalla tasolla tällä ajanjaksolla. Lisäksikannabiksen käytössä ei ole tapahtunut juurikaanmuutoksia monissa sellaisissa maissa, joissa senlevinneisyys on suppea, kuten Pohjois-Euroopassa Ruotsissa ja Suomessa sekä Etelä-Euroopassa Kreikassa ja Maltalla.
De fleste økningene icannabisbruk som er registrert i ESPAD siden 1999,har vært i de nye EU-medlemsstatene.
Suurin osa ESPADissa havaitusta kannabiksenkäytön lisääntymisestä on tapahtunut EU:n uusissajäsenvaltioissa.
En analyseavdata fra skoleundersøkelser og generellebefolkningsundersøkelser viser at i de flestemålingene har Den tsjekkiske republikk, Spania og Frankrike nå gått sammen med Storbritanniaogdanner en gruppe av land med høy prevalens.
Koulujen toimittamien tietojen ja yleistenväestötutkimusten tulosten analyysin pohjalta vaikuttaasiltä, että Tšekki, Espanja ja Ranska ovat nyt liittyneet Yhdistyneen kuningaskunnan seuraan muodostamaanryhmän maita, joissa kannabiksen käytön levinneisyys onlaaja.
Denstoffspesifikke tilnærmingsmetoden er begrepsmessigsett lett å forstå og har i tillegg den fordelen at defleste indikatorene for narkotikabruk er basert påstoffspesifikke atferdstiltak.
Euroopassa ollaan yhä huolestuneempia kannabiksenkäytön haittavaikutuksista, mutta tämän huumeen käytöstäaiheutuvien kansanterveydellisten ongelmien laajuudestaon vain vähän tietoa.
Ulempen er at den ikkegjenspeiler det faktum at blandingsbruk er envesentlig faktor ved narkotikaproblematikken i Europa.
Huumehoidon tarpeesta Euroopassa
En analyse av narkotikabrukens innvirkningpå folkehelsen må også ta i betraktning at detsamtidig forekommer bruk av psykoaktive stoffer,som omfatter både alkohol og tobakk, noe somkompliserer bildet ytterligere.
Raportissa on pitkälti noudatettu analyyttistälähestymistapaa, jossa keskitytään erikseen jokaiseeneniten käytettyyn huumeeseen.
I Europa røykesf.eks.cannabis ofte sammen med tobakk, ogdettehar implikasjoner både for de skadenesomgjerne er relatert til denne atferdenogforinformasjonsgrunnlaget for denarkotikaforebyggende aktivitetene.
Huumekohtainenlähestymistapa on rakenteellisesti selkeä, ja sen etuna onmyös, että useimmat huumeidenkäytön indikaattoritperustuvat huumekohtaisiin käytön mittareihin.Lähestymistavan haittana on kuitenkin, ettei siinä tule esiinsitä, että huumeiden sekakäyttö on Euroopanhuumeongelmien kannalta tärkeä tekijä.
Toksikologiskeanalyser ved narkotikadødsfall viser ofte at en rekkestoffer er til stede, og man vet at samtidig bruk avalkohol øker risikoen både ved heroin- ogkokainbruk.
Huumeidenkäytönkansanterveydellisten vaikutusten analyysissä on otettavahuomioon psykoaktiivisten aineiden – joihin kuuluvat sekäalkoholi että tupakka – samanaikaisen käytönmonimutkainen rakenne.
Videre kan fokusering på trender for ettstoff være misvisende hvis det innbyrdes forholdetmellom ulike typer av stoff overses. For eksempel erdet i denne rapporten en del informasjon som tyderpå økt tilgjengelighet av syntetiske opiater, og dettevil være en viktig faktor å ta med i enhver analyse avtrender for heroinbruk.
Esimerkiksi kannabista poltetaan Euroopassa usein tupakan kanssa, ja tämä vaikuttaa sekähaittoihin, joita tällaiseen käyttäytymiseen todennäköisestiliittyy, että tiedottamiseen ehkäisevän huumetyön alalla.Huumekuolemien toksikologisissa analyyseissä ilmeneeusein monenlaisia aineita, ja alkoholinkäytön tiedetäänlisäävän sekä heroiinin että kokaiinin käyttöön liittyviäriskejä.
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa narkotikarelaterte dødsfall (oftest pga.opiatoverdose) tyder på at ofrene blir stadig eldre,og antallet dødsfall registrert blant narkotikabrukereunder 25 år er gått ned etter 1996.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa mukaan alle 25-vuotiaiden huumekuolemissa suuntaus onollut viime aikoihin asti nouseva, mutta tilanne vaikuttaaolevan tasaantumassa.
Samtidig er detviktig å merke seg at data fra de nyeste EU-landene(selv om de er begrenset) inntil nylig viste enoppadgående trend for andelen overdoseofre under25, selv om en viss stabilisering nå synes å hainntruffet.
Yleisesti voidaan todeta, ettävaikka huumekuolemien määrä onkin EU:ssa historiallisestitarkasteltuna edelleen korkea, se on todennäköisesti josaavuttanut huippunsa.
lite informasjon om i hvilken grad bruken av dettenarkotiske stoffer medfører folkehelseproblemer.Tilgjengelige data om etterspørsel etter behandlingfor narkotikabruk i Europa plasserer cannabis påandreplass etter opiater, selv om cannabis fremdelesstår for bare 12% av alle behandlingssøknadene,og det generelle bildet i høy grad påvirkes avsituasjonen i relativt få land.
saatavilla olevien tietojen perusteella kannabis onopiaattien jälkeen toiseksi yleisin huume, jonka takiahoitoon hakeudutaan, joskin kannabiksen osuus kaikestahoidontarpeesta on vain 12prosenttia, ja muutaman maantilanne vaikuttaa voimakkaasti kokonaiskuvaan.
Data om regelmessigog intensiv bruk av cannabis er vesentlig for å utvikleen forståelse av den sannsynlige sammenhengenmellom cannabisbruk og folkehelse, men denneinformasjonen er i dag begrenset.
Tiedotkannabiksen säännöllisestä ja runsaasta käytöstä ovatolennaisia kannabiksen käytön ja kansanterveyden välisenyhteyden ymmärtämiseksi, mutta tätä tietoa on toistaiseksivain vähän.
Selv omtilgjengelige data tyder på at kanskje så mange somtre millioner mennesker, hovedsakelig unge menn,bruker cannabis daglig i Europa, vet man ikke ihvilken grad denne gruppen opplever problemerpågrunn av stoffbruken.
Vaikka saatavilla olevat tiedot viittaavatkinsiihen, että Euroopassa saattaa olla jopa kolme miljoonaahenkilöä, pääasiallisesti nuoria miehiä, jotka käyttävätkannabista päivittäin, huumeen käytöstä tälle ryhmälleaiheutuvien ongelmien laajuudesta ei ole tietoa.
Hva skjer med den problematiske narkotikabruken –går rekrutteringen til heroinbruk og sprøytebruk ned?
Mikä on tilanne huumeiden ongelmakäytön alalla –onko uusien heroiinin käyttäjien ja injektiokäyttäjienmäärä vähenemässä?
I noenland kan trender for heroinbruk hos nye klienter ibehandlingsapparatet spores historisk, og viser enliten nedgang i absolutte tall etter 1996.
Joidenkinmaiden osalta voidaan selvittää, miten heroiinin käyttö onkehittynyt hoitoon hakeutuvien uusien asiakkaidenkeskuudessa; yleisesti ottaen se on vähentynyt vuoden1996 jälkeen näiden henkilöiden absoluuttisissa määrissämitattuna.
Likeledesrapporterer noen land en trend som tyder på atpopulasjonen av opiatbrukere eldes, men denneobservasjonen gjelder ikke alle land, og i noen avde nye medlemsstatene – igjen på grunnlag avbegrensede data – synes opiatbrukerne som går inni behandlingsapparatet for første gang, å værerelativt unge.
Jotkin maat ovat myös raportoineet, ettäopiaattien käyttäjien keski-ikä on nousemassa, muttatämäkään ei koske kaikkia maita, ja joissakin uusissajäsenvaltioissa – nämäkään tiedot eivät ole kattavia –ensimmäistä kertaa hoitoon hakeutuvat opiaattien käyttäjätvaikuttavat olevan melko nuoria.
I enkelte europeiske land, særlig EU-15-landene, har sprøytebruk blant nyeopiatbrukere som søker behandling, gått ned i noentid, og i hele Europa oppgis sprøytebruk av underhalvparten av alle nye klienter som søker behandlingfor opiatbruk.
Joissakin Euroopanmaissa, erityisesti 15vanhassa jäsenvaltiossa,injektiokäyttö on jo jonkin aikaa vähentynyt uusien hoitoonhakeutuvien opiaattien käyttäjien keskuudessa, ja koko Euroopassa alle puolet uusista potilaista, jotka hakeutuvathoitoon opiaattien käytön takia, ilmoittaa käyttävänsä niitäsuonensisäisesti.
Igjen gjelder denne trenden genereltikke for de nye medlemsstatene, der sprøytebrukfremdeles er den dominerende inntaksmåten blantheroinbrukere som har kontakt med tjenesteapparatet.
Tämäkään suuntaus ei koske uusiajäsenvaltioita, joissa injektiokäyttö on edelleen yleisinkäyttötapa hoitopalveluihin hakeutuvien heroiininkäyttäjien keskuudessa.
Det finnes altså ikke noe enkelt svar på spørsmåletom bruken av heroin eller sprøyter nå går ned i Europa sett under ett.
Yhteenvetona voidaan todeta, ettei ole mitäänyksinkertaista vastausta kysymykseen siitä, onko heroiininkäyttö tai injektiokäyttö vähenemässä Euroopassa.
Når det gjelder rekrutteringtilbruk av heroin og sprøyter, er situasjonen i EU-15-landene i dag på mange måter mer positivenn tidlig på 1990-tallet.
Tilanneon nykyään EU:n 15vanhassa jäsenvaltiossa monellatavalla – uusien heroiinin käyttäjien ja injektiokäyttäjienmäärän osalta – valoisampi kuin 1990-luvulla.
Det foreliggerdokumentasjon på at situasjonen nå er relativt stabili mange land, og det er tegn som tyder på enaldrende populasjon, noe som kanskje gjenspeilerredusert forekomst.
Tilanne onmonessa maassa melko vakaa, ja kyseinen väestöryhmäon jopa ikääntymässä, mikä saattaa heijastaa käytönvähenemistä.
I noen av de nye medlemsstatenesom har opplevd eskalerende heroinproblemer i densenere tid, fortsetter imidlertid sprøyter å være dendominerende inntaksmåten, og ut fra dataene somforeligger er det vanskelig å tolke nyere trender forheroinbruk.
Joissakin uusissa jäsenvaltioissa, joissaheroiiniongelmien paisuminen on tuore ilmiö,injektiokäyttö on kuitenkin edelleen opiaattien yleisinkäyttötapa, ja saatavilla olevien tietojen perusteella onvaikea tulkita heroiinin käytön tämänhetkisiä suuntauksia.
Et av de metodologisk sett mest utfordrendeområdene innenfor kartlegging av narkotikabrukeråberegne hvor mange mennesker som brukernarkotika på en kronisk og særlig skadelig måte.EONNs indikator for problematisk narkotikabruk erutarbeidet for å beregne denne typen narkotikabruk,og i de fleste EU-landene viser indikatorene forproblematisk narkotikabruk i all hovedsak til bruk avopiater og sprøyter.
Yksi metodologisesti haastavimmista tehtävistähuumeidenkäytön seurannan alalla on niiden henkilöidenmäärän arviointi, joiden huumeidenkäyttö on kroonista jaerityisen vahingollista.
De siste anslagene tyder på atdet sannsynligvis er mellom 1,2 og 2,1 millionerproblematiske narkotikabrukere i EU, hvorav850000 til 1,3 millioner mest sannsynlig er nyesprøytebrukere.
EMCDDA:n indikaattori huumeidenongelmakäytölle on kehitetty juuri tällaisenhuumeidenkäytön levinneisyyden arviointiin, ja useimmissa EU-maissa tämä indikaattori kuvastaa pääasiallisestiopiaattien käyttöä ja injektiokäyttöä.
Prevalensanslagene for problematisknarkotikabruk over tid er usammenhengende, slik atdet er vanskelig å identifisere langsiktige trender.Imidlertid tyder indikatorer i EU-15-landene på atden raske rekrutteringen til heroinbruk som fant stedide fleste landene, nådde en topp en eller annengang i begynnelsen av 1990-tallet og deretter bleetterfulgt av en mer stabil situasjon.
Tämänhetkistenarvioiden mukaan EU:ssa on mahdollisesti1,2–2,1miljoonaa huumeiden ongelmakäyttäjää, jaheistä 850000–1,3miljoonaa on todennäköisestikäyttänyt hiljattain huumeita suonensisäisesti.
Selv om flereland fortsatt rapporterer om økninger etter 1999,tyder dataene i den senere tid på at situasjonen ikkeer lik over alt, og prevalensanslagene viser ikke noesammenhengende bilde på EU-plan.
Huumeidenongelmakäytön levinneisyydestä ajan mittaan esitetytarviot ovat hajanaisia, minkä takia on vaikea tunnistaapitkän aikavälin suuntauksia.