pere/sami_parallel huggingface dataset:
Middelhavets tilstand i områder med åpen sjø, basert på tilgjengelig informasjon som presentert og vurdert i denne rapporten, betraktes i det store og hele som god. I kystområdene er nok såkalte 'hot spots', oftest i halvt innelukkede bukter nær store havner, byer og industriområder, det største problemet i Middelhavet.
Välimeren alueen avomeren tilaa pidetään tässä raportissa arvioitujen saatavissa olevien tietojen perusteella yleisesti ottaen hyvänä.
Sjøvannet på det åpne hav har liten belastning av næringsstoffer; de marine økosystemene synes fortsatt å fungere bra, og Middelhavet kjennetegnes ved stor marin artsrikdom.
Välimeren avoveden katsotaan olevan yksi maailman merien niukkaravinteisimmista. Merelliset ekosysteemit näyttävät yhä toimivan hyvin, ja Välimerelle on edelleen ominaista suuri merieliöiden monimuotoisuus.
Likevel er naturlige særegenheter (f.eks. sjøens bevegelser og sirkulasjonsmønstre) avgjørende for Middelhavets tilstand, og sammen med belastningene fra menneskeskapte aktiviteter på kysten dannes 'hot spots' som medfører negative lokale miljøkonsekvenser og kan være persistente.
Useissa tapauksissa luonnon erityisominaisuudet (esimerkiksi meriveden liikkeiden ja kierron vaihtelut) määräävät kuitenkin Välimeren tilan ja luovat yhdessä rannikon ihmisasutuksen toiminnasta aiheutuvien paineiden kanssa ongelma-alueita, joilla on paikallisesti haitallisia ja mahdollisesti pitkäaikaisia ympäristövaikutuksia.
I motsetning til de forholdsvis gunstige forholdene i selve Middelhavet er det bare en liten del av kystsonen som fortsatt er uberørt, og av dette er en enda mindre del vernet.
Itse Välimeressä vallitsevat siten suhteellisen suotuisat olosuhteet. Sitä vastoin sen rannikkovyöhykkeestä vain pieni osuus on yhä luonnontilaista aluetta, ja siitä vielä pienempi osuus on suojeltu.
Denne rapporten viser at aktuelle miljøtrusler (f.eks. lokal eutrofiering, tungmetaller, organisk og mikrobiell forurensning, oljeutslipp, innføring av ikkestedegne arter) for det meste skyldes menneskelig aktivitet. Derfor må vi sette inn større krefter på å forvalte og styre disse.
Tästä raportista käy ilmi, että nykyiset uhat (esimerkiksi paikallinen rehevöityminen, raskasmetallit, orgaaninen ja mikrobien aiheuttama saastuminen, öljyvuodot, vieraiden lajien siirtyminen alueelle) ovat pääasiassa ihmisen toiminnan aiheuttamia, ja siksi niiden hallintaan ja valvomiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota.
Landbaserte aktiviteter (urbanisering, industri ogjordbruk) representerer den viktigste kilden til forurensning i Middelhavet, men fortsatt gjenstår mye usikkerhet omkring den enkelte kildes respektive bidrag, de ulike strømmene (vassdrag, atmosfæren, ikke-punktkilder osv.) og 'skjebnen' til det enkelte stoff som dannes.
Maalla tapahtuva toiminta (kaupungistuminen, teollisuus ja maatalous) on Välimereen joutuvien saasteiden tärkein lähde, vaikka eri toimintojen osuuksista, erilaisista virroista (esimerkiksi joet, ilmakehä, hajakuormituslähteet) sekä niiden synnyttämien saasteiden kohtalosta onkin edelleen suurta epävarmuutta.
Når det gjelder urban og industriell forurensning, er det største problemet den kraftige befolkningsveksten på Middelhavets sørlige bredd, der de rettslige virkemidlene er langt færre og det er gjort mindre investeringer i miljøinfrastruktur.
Kaupunki-ja teollisuussaasteen tapauksessa keskeisenä ongelmana on väestön nopea kasvu Välimeren etelärannikolla, missä on käytettävissä vähemmän oikeudellisia välineitäja missä ympäristöä koskevaan infrastruktuuriin sijoitetaan vähemmän.
Presset fra turismen, særlig i de nordlige middelhavslandene, er ett av de problemene som må håndteres effektivt for å unngå ytterligere forringelse av miljøet i havet og på kysten.
Matkailun aiheuttama paine erityisesti Välimeren pohjoispuolen maissa on ongelma, jota olisi hoidettava tehokkaasti,jotta meri-ja rannikkoympäristön heikentyminen voitaisiin pysäyttää.
Anbefalinger til tiltak
Toimenpidesuositukset
Rapporten identifiserer også en rekke større miljøproblemer som må gripes fatt i for å sikre høyere miljøkvalitet og bedre integrert informasjon fra regionen:
Raportissa tuodaan esiin myös useita merkittäviä kysymyksiä, joihin on puututtava,jotta ympäristön laatuaja aluetta koskevan tiedon yhtenäisyyttä voitaisiin parantaa.
Klimaendringer: Tverrfaglig forskning er fortsatt nødvendig for å vurdere de viktigste miljømessige og samfunnsøkonomiske problemene som stigende havnivå, erosjon og forørkning, flom og andre miljøtrusler som er forbundet med klimaendringene, og for å skille naturlige svingninger fra det som kan tilbakeføres til menneskelige aktiviteter.
Ilmastonmuutos: Tarvitaan yhä monitieteistä tutkimusta, jotta voitaisiin arvioida tärkeimpiä ympäristöä koskevia ja sosiaalistaloudellisia ongelmia, joita saattavat aiheuttaa sellaiset ilmiöt kuin merenpinnan kohoamisen nopeutuminen, eroosioja aavikoituminen, tulvat ja muut ilmastonmuutoksesta aiheutuvat uhat. Tutkimusta tarvitaan myös,jotta luonnollinen vaihtelu kyettäisiin erottamaan ihmisen toiminnan vaikutuksista.
Biodiversitet: Å etablere havreservater og verneområder for bevaringsformål er ofte ikke tilstrekkelig som konsekvensreduserende tiltak ettersom mange av virkningene skriver seg fra belastninger som ikke har sitt utspring lokalt.
Biologinen monimuotoisuus: Meripuistojenja suojelualueiden perustaminen ei useinkaan riitä mitätöimään vaikutuksia, sillä monet vaikutukset ovat peräisin muista kuin paikallisista paineista.
Middelhavet er faktisk en av verdens rikeste biotoper, med ca 6 % av alle verdens høyerestående arter.
Välimeren luontoaja merkittäviä elinympäristöjä on suojeltava, koska Välimeri on yksi maailman rikkaimmista biotoopeista,jonka kokonaisosuus korkeammista lajeista on 6 %.
Derfor er det klart at middelhavregionens flora og fauna og viktige habitater må vernes.
Välimeren luonnon ja elinympäristöjen suojelu vaatii yhdennettyä ympäristöasioiden hallintaa.
Vern av Middelhavets flora og fauna og habitater forutsetter integrert miljøstyring. I og med at kyststripen er så tett befolket og samordnede handlingsplaner for miljøstyring fortsatt er mangelvare de fleste steder, er det fare for at antallet viktige habitater vil gå ned og konsekvensene for det biologiske mangfold bli tydeligere.
Koska rannikot ovat tiheään asuttujaja koska ympäristönhoitoon liittyviä koordinoituja toimintasuunnitelmia ei tavallisesti edelleenkään ole olemassa, on vaarana, että muutamien merkittävien elinympäristöjen tila heikkenee ja vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen voimistuvat.
Følgende tiltak bør vurderes for å sikre bedre likevekt mellom økosystemene:
Seuraavia toimia olisi harkittava,jotta ekosysteemin tasapainoa voitaisiin edelleen suojella:
• utvikle samordnede planer for miljøstyring og infrastrukturutvikling på nasjonalt og regionalt plan i middelhavsområdet, med særlig vekt på kystsonene;
On kehitettävä kansallisia ja Välimeren laajuisia koordinoituja suunnitelmia ympäristönhoitoa ja infrastruktuurin kehittämistä varten siten, että rannikkoalueet otetaan erityisesti huomioon.
• fremme gjennomføring av bestemmelsene i FNs konvensjon om biologisk mangfold og den såkalte
On ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin ympäristön suojelemiseksi meriliikenteen, rannikolla tapahtuvan rakennustoiminnan ja merta hyödyntävän toiminnan aiheuttamilta uhilta.
Middelliavsprotokollen til den, om særlige verneområder og biologisk mangfold på nasjonalt plan i regionen, herunder utviklingen av nasjonale strategier for bevaring av det biologiske mangfold, ved hjelp av en biogeografisk regional tilnærmingsmåte som foreslått av konvensjonens faglige organer;
On edistettävä CBD:n (biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen) määräysten sekä Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa kansallisella tasolla Välimeren alueella. Tähän kuuluvat biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kehitettävät kansalliset strategiat siten, että asiaa lähestytään biomaantieteellisesti ja alueellisesti CBD:n teknisten elinten esittämällä tavalla.
• fremme gjennomføringen av eksisterende handlingsplaner for vern av truede arter i Middelhavet,
On edistettävä Välimeren uhattujen lajien suojelua koskevien olemassa olevien toimintasuunnitelmien toimeenpanoa.
• gi økt vern for gjenværende uberørte områder.
On lisättävä jäljellä olevien luonnontilaisten alueiden suojelua.
Kloakkutslipp: Kloakkrenseanlegg mangler fortsatt i store byområder langs kysten, og omkring 60 % av alt avløpsvann slippes urenset ut i Middelhavet.
Jätevesipäästöt: Rannikon kaupunkialueilta puuttuu edelleen jätevedenkäsittely-laitoksia, ja noin 60 % Välimereen joutuvasta kaupunkien jätevedestä on käsittelemätöntä.
Basert på foreliggende opplysninger burde all kloakk først gå gjennom teknisk avanserte renseprosesser i dertil egnede anlegg.
Nykyisen tiedon perusteella jätevesi pitäisi päästää mereen vasta, kun se on käsitelty riittävän tehokkaissa käsittelylaitoksissa.
Teknologien er tilgjengelig, og prisen er ikke avskrekkende.
Tarvittava teknologia on saatavilla ja se on kohtuullisen edullista.
Flere studier har allerede overbevisende demonstrert at helsekostnadene og andre økonomiske tap, særlig i turistområder på grunn av forurensning av vannet i kystsonen, beløper seg til langt større summer enn de investeringer som trengs for å oppnå akseptabel kvalitet på det vannet som slippes ut.
Useissa tutkimuksissa on vakuuttavasti näytetty toteen, että rantavesien saastumisesta varsinkin matkailualueilla aiheuttivat terveydelliset kustannukset ja muut taloudelliset menetykset tulevat paljon kalliimmiksi kuin riittävä investoiminen laadultaan hyväksyttävän jäteveden aikaansaamiseen.
Jordbruk: I de fleste middelhavslandene betraktes alle typer jordbruk og all arealbruk som ikke-punktkilder for vannforurensninçr.
Maatalouskäytännöt: Useimmissa Välimeren maissa kaikentyyppiset maatalouskäytännöt ja kaikenlainen maankäyttö käsitetään yhdeksi veden saastumisen hajakuormituksen aiheuttajaksi.
Det er veldi"" vanskelig å komme med noe kvantitativt anslag over tilførselen fra disse diffuse kildene til Middelhavet.
On erittäin vaikeaa arvioida näiden eri lähteiden osuuksia Välimereen joutuvasta saasteesta.
Landene bør innta en helhetlig holdning til forvaltningen av vannressursen, basert på en integrert vurdering av vannkvalitet og økosystemenes helse, fra vannet i kystsonen og til hele middelhavsbassenget i sin helhet.
Maiden olisi omaksuttava vesivarojen hallintaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka perustuu veden laadun ja ekosysteemien terveyden yhtenäiseen arviointiin aina rannikkovesistä koko valuma-alueeseen saakka.
Akvakultur: Utvelgelsen av lokaliteter til oppdrettsformål må skje på grunnlag av særlige kriterier med nøyaktig definisjon av bærekraftighet, og næringen må reguleres og regelverket håndheves Det bør satses mer på anlegg i åpen sjø for å dempe presset på kysten.
Kalastus: Välimeren kalastusneuvosto (CGPM) on todennut kalastuksen valvonnan yhdeksi kiireellisimmistä asioista, vaikka ei pidäkään unohtaa, että pieniä aluksia käyttävillä rannikon kalastajilla on Välimeren rannikon eri osissa tärkeä sosiaalinen ja taloudellinen rooli.
Oljeforurensning: Særlige terminaler for mottak av olje burde anbefales for alle store havner i Middelhavet.
Öljysaasteet: Öljynkerävslaitleistoja olisi suositeltava käytettäväksi kaikissa suurissa satamissa altaan alueella.
Områdene rundt streder og havner synes allerede å være topp prioritert i forbindelse med planlegging og beskyttelse.
Salmia ja satamia ympäröivät alueet näyttävät jo olevan suunnittelun ja suojelun painopisteitä.
Beslutninger som gjelder kystsoner og kystzoneforvaltning bør gjøres på regionalt, nasjonalt og lokalt plan, samtidig som det tas hensyn til de drivkrefter og belastninger menneskelige aktiviteter medfører, inkludert turisme, med sikte på å integrere miljøvernhensyn i den økonomiske utvikling.
Rannikkoalueita koskevat päätökset olisi tehtävä ja niiden hoito toteutettava alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla siten, että otetaan huomioon aiheuttajat ja ihmisen toiminnan aiheuttamat paineet kuten matkailu, jotta ympäristönsuojelu voitaisiin liittää osaksi taloudellista kehitystä.
Integrert kystzoneforvaltning kan lykkes bare dersom man sikrer seg bredest mulig erfaringsgrunnlag og kunnskaper, og budsjettene til prosjekter som tar i betraktning en holistisk miljødimensjon styrkes.
Yhtenäinen rannikkoalueiden hoito voi onnistua vain, jos alan kokemus ja asiantuntemus maksimoidaan ja jos myönnetään enemmän varoja hankkeille, joissa otetaan huomioon kokonaisvaltainen ympäristöulottuvuus.
Organisatoriske og rettslige virkemidler - inkludert markedsbasert virkemidler - bør bygges ut for å kontrollere og styre utbyggingen av kysten, gjenvinning av arealer og utnyttelse av grunnvannet.
Organisatorisia ja oikeudellisia välineitä, mukaan lukien markkinoihin perustuvat välineet, olisi kehitettävä rannikon kehittämisen, maankäytön ja pohjaveden käytön valvomiseksi ja hallinnoimiseksi.
Forbedring av datatilgjengeligheten
Tiedonsaannin parantaminen
Et av de største problemområdene rapporten identifiserer, som er forbundet med spørsmålene som behandles i de enkelte kapitler, er mangelen på eller den manglende tilgjengeligheten av data som er sammenlignbare, og faktisk ofte også pålitelige, for middelhavsregionen sett under elt.
Yksi tärkeimmistä raportissa todetuista huolenaiheista, joka käy ilmi raportin eri luvuissa käsitellyistä kysymyksistä, on Välimeren allasta kokonaisuutena koskevan vertailukelpoisen -jajoissain tapauksissa luotettavan - tiedon vähäisyys tai puuttuminen.
I forbindelse med en vurdering av tilstand og belastninger for hav- og kystmiljøet i Middelhavet er det klart at følgende elementer er fraværende i informasjonen:
Välimeren meri-ja rannikkoalueiden tilan ja siihen kohdistuvien paineiden arvioimisen kannalta on havaittu puuttuvan seuraavia elementtejä:
Kysterosjon: Informasjon — og tilgang til eksisterende informasjon med sikte på kompilering på regionalt plan -linnes ikke for alle områder i regionen.
Rantojen eroosio: Tietoa ei ole saatavissa koko altaan alueelta, eikä olemassa oleva tieto ole aina käytettävissä,jotta sitä voitaisiin koota alueellisella tasolla.
Spredningen av data på de ulike forvaltningsorganer, mangelen på kunnskap om eksisterende registre, dala som bare foreligger i rapporter som betraktes som konfidensielle (eller tilgjengelige bare etter lange og kompliserte administrative prosedyrer) forverrer problemet. Kartverkene inneholder fortsatt usikkerhet omkring utviklingen i en lang rekke segmenter av kysten.
Ongelmaa pahentaa se, että tieto on hajaantunut eri hallintoelinten kesken, että olemassa olevista inventoinneista ei tiedetäja että tieto saattaa sisältyä raportteihin, joita pidetään luottamuksellisina (tai ne ovat saatavilla vain pitkien ja hankalien hallinnollisten prosessien
Forurensing: Selv om det er gjort en kraftinnsats med MED POL-programmet, mangler det fortsatt data for en del regioner.
Saasteet: Vaikka MED POL -ohjelman yhteydessä on pyritty huomattavasti parantamaan tilannetta, joiltain alueilta on edelleen niukasti tietoja.
Overvåkingskapasiteten i en del av middelhavslandene må forbedres.
Joidenkin Välimeren maiden kykyä seurantaan on parannettava.
Oljeforurensning: Allerede på planleggingsstadiet er det viktig å identifisere områder som må vernes, prioriteringsrekkefølge og hvilke teknikker som skal brukes.
Öljysaasteet: Suojelua vaativien alueiden tunnistamiseen, niiden tärkeysjärjestykseen sekä käytettävään tekniikkaan olisi kiinnitettävä huomiota jo suunnitteluvaiheessa.
Mikrobiell forurensning: Problemene som mikrobiell forurensning medfører i Middelhavets kystsone vedvarer og skriver seg framfor alt fra urbant avløpsvann.
Mikrobisaaste: Välimeren rannikkoalueen mikrobisaasteen vaikutukset ovat edelleen ongelma, joka liittyy pääasiassa kaupunkien jäteveteen.
Det trengs videre forskning og data innen virologisk forurensing for hele middelhavsområdet.
Koko altaan laajuista virustartuntoja koskevaa tutkimustaja tietoa tarvitaan lisää.
Den manglende likevekten på datatilfanget geografisk sett er mer akutt.
Kiireellisempi ongelma on tiedon maantieteellinen epätasapaino.
Omfanget av helseskader som skyldes patogene mikroorganismer for Middelhavet sett under ett er ennå ikke kjent.
Terveyshaittoja aiheuttavien patogeenisten mikro-organismien saanti on vielä määritettävä koko Välimeren laajuisesti.
I tillegg er registreringene meget sparsomme for lange strekninger av Middelhavets kystsone, særlig i sør og øst.
Lisäksi pääasiassa Välimeren rannikkovyöhykkeen etelä- ja itäosissa on edelleen laajoja alueita, joista on hyvin vähän tietoja.
Kloakkutslipp: På dette området trengs ytterligere data og informasjon om vannkvalitet og omfanget av behandlingen i kloakkrenseanlegg.
Jätevesipäästöt: Veden laatuajajätevedenkäsittelylaitosten toimintaa koskevaa tietoa tandtaan lisää.
Radionuklider: Informasjon om radionuklidenes fordeling mangler for noen områder av Middelhavet, særlig den østlige og sørlige del; bakgrunnsdata bør settes opp for disse områdene.
Radionuklidit: Joiltakin Välimeren alueilta, erityisesti altaan itäja eteläosista, ei ole tietoa radionuklidien jakaumasta. Näiltä alueilta olisi saatava taustatietoa.
Fiskeri: Kunnskapene om fiskeriene i Middelhavet må økes.
Kalastus: Välimeren kalastusta koskevaa tietämystä on parannettava.
Dette vil i stor grad avhenge av kvaliteten på statistikken, som fortsatt er en av de store svakhetene når det er snakk om reelle fangstmengder for de ulike artene, samt strukturen og kapasiteten til de ulike fiskeflåtene.
Siinä onnistuminen riippuu paljolti tilastojen laadusta, mikä on edelleen yksi merkittävimmistä heikkouksista, kun on kyse eri lajien saaliiden todellisista määristä sekä erityyppisten kalastuslaivastojen rakenteestaja kapasiteetista.
Biodiversitet: En felles tilnærmingsmetode for middelhavslandene til overvåkingen av det biologiske mangfold i havet. Heller ikke er de største risikomomentene som truer dagens tilstand identifisert.
Biologinen monimuotoisuus: Erityinen Välimeren maiden keskinäinen lähestymistapa meriluonnon monimuotoisuuden seurantaan ja sen nykyistä tilaa uhkaaviin merkittäviin vaaroihin puuttuu edelleen.
Artsinnføring og tap av habitater må vies særlig oppmerksomhet for å forhindre redusert biologisk mangfold. Forskning på prosesser som fører til forandringer i økosystemene, og gjenoppbygging av ødelagte kystøkosystemer er også nødvendig.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä vieraiden lajien ilmaantumiseen ja elinympäristöjen häviämiseen,jotta vältyttäisiin biologisen monimuotoisuuden vähenemiseltä.
13 forholdsvis vanskelig tilgjengelig ettersom den er spredt rundt på forskjellige departementer og institusjoner og i mange tilfeller ikke foreligger i elektronisk form.
Välimeren ympärysmaiden keräämä tieto ei ole helposti saatavilla, koska se on hajallaan eri yksiköissäja tahoilla, eikä sitä useinkaan ole saatavana sähköisessä muodossa.
Det er av vital betydning at denne informasjonen blir samlet inn sentralt i elektronisk form i en nasjonal database, à la det som gjøres i de nasjonale oceanografiske datasentrene (NODC), slik at de blir et praktisk verktøy for beslutningstakere i forvaltningen og andre.
On erittäin tärkeää, että tämä tieto kootaan keskitetysti sähköisessä muodossa kansalliseksi tietokannaksi, kuten esimerkiksi kansallisten valtameritietokeskusten (NODC:t) suhteen on tehty, jotta se on helposti hallinnon päättäjien ja muiden osapuolten käytettävissä.
Det europeiske miljøbyrå (EEA) og dets Europeiske emnesenter for miljøet i hav- og kystområder (ETC/MCE) og MAP vil kunne bidra til å bygge opp disse databasene ved å yte middelhavslandene bistand på det aktuelle tekniske nivå etter de standardprosedyrer som er vedtatt på regionalt plan i forbindelse med MED POL-programmet, og for å utnytte den erfaring og det engasjement som finnes på området i Det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET), som samordnes av EEA.
EYK, ETC/MCEja MAP voisivat auttaa tietokantojen laatimisessa antamalla Välimeren maille teknistä ohjausta niiden MED POL -ohjelman yhteydessä koko altaan alueella hyväksyttyjen standardimenettelyjen mukaisesti. Tässä voitaisiin käyttää hyväksi EYK:n koordinoiman Euroopan ympäristökeskuksen tietoja seurantaverkon (EIONET) kokemusta ja toimintaa alalla.
Overvåking av Middelhavet
Välimeren tilan seuranta
Noe effektivt felles overvåkingssystem for Middelhavet for måling av forurensing og miljøpåvirkninger er ennå ikke utviklet, selv om det lenge har vært overvåking på plass i Middelhavet (f.eks. iverksatte MED POL-programmet overvåkingsaktiviteter i 1975).
Tehokasta yhteistä Välimeren seurantajärjestelmää saasteiden ja niiden vaikutusten mittaamiseksi ei ole vieläkään kehitetty, vaikka Välimeren tilaa on seurattu jo pitkään (esimerkiksi MED POL-ohjelmassa käynnistettiin seurantatoimet vuonna 1975).
Dessverre har denne overvåkingen ikke vært særlig effektiv, og dataene har ofte ikke vært tilgjengelige.
Valitettavasti seuranta ei kuitenkaan ole ollut kovin tehokasta, eikä tietoja usein ole saatavilla.
Imidlertid har planen om datainnsamling fra middelhavslandene ikke vært sammenhengende, og det er identifisert store datahull både tidsmessig og geografisk.
Suunnitelma tiedon keräämiseksi Välimeren maista ei ole ollutjohdonmukainen,ja paljon tietoa puuttuu sekä ajallisesti että maantieteellisesti.
Effektiv overvåking må omfatte følgende elementer:
Tehokas seuranta vaatisi seuraavat elementit:
• nyttig informasjon med sikte på beskyttelse av menneskets helse, f.eks. forurensingsnivået i sjømat; mikrobiell status for badevann og vann hvor det drives skalldyroppdrett; giftalger;
Ihmisten terveyden suojaamisen kannalta hyödyllinen tieto, joka koskee esimerkiksi saasteiden pitoisuuksia kala-ja äyriäisruuissa, uimaveden sekä simpukoiden kasvatukseen käytetyn veden laatua mikrobien osalta sekä levissä olevia myrkkyjä.
• nyttig informasjon med sikte på vurdering av effektiviteten ved tiltak innen forurensningskontroll og bekjempelse (tendenser),
Saasteiden valvontaan ja niiden vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden (trendit) tehokkuuden arvioinnin kannalta hyödyllinen tieto.
Forskning er sannsynligvis påkrevet for å identifisere forurensningskildene (f.eks. ikke-punktkilder i jordbruket) og biologiske virkninger av langtransport forurensning.
Saasteiden lähteiden (esimerkiksi maataloudesta peräisin olevan hajakuormituksen) tunnistamiseksi ja kauas kulkeutuvien saasteiden biologisten vaikutusten havaitsemiseksi tarvittaisiin todennäköisesti tutkimusta.
Prosedyrer for kvalitetssikring og kvalitetskontroll må videreutvikles og implementeres for å sikre datakvalitet og -pålitelighet.
Laadunvarmistuksen ja tarkkailun menetelmiä olisi edelleen kehitettävä ja otettava käyttöön, jotta varmistettaisiin tiedon laatii ja luotettavuus.
Tildelte ressurser må økes for å muliggjøre en kontinuerlig strøm av data av høy kvalitet.
Voimavaroja olisi käytettävä enemmän, jotta korkealaatuisen tiedon jatkuva tuottaminen olisi mahdollista.
Det bør utvikles en bistandskomponent som omfatter opplæring og opprettelse av kontakter med mer avanserte laboratorier ('søsterlaboratorier').
Olisi kehitettävä tukijärjestelmä, johon voisivat kuulua koulutus ja yhteyksien luominen edistyneempiin laboratorioihin (sisaijärjestelmä).
Dette vil også kunne videreutvikles gjennom opplæring og interkalibrering mellom laboratorier.
Viimeksi mainittua voisi kehittää edelleen koulutuksella ja laboratorioiden välisillä interkalibroinneilla.
Videre tiltak kan omfatte tilrettelegging og samordning av tiltak innen grenseoverskridende spørsmål og problemer.
Tulevaisuuden toimiin voisi kuulua se, että helpotettaisiin ja koordinoitaisiin maiden rajat ylittäviin ongelmiin tarttumista.
Internasjonalt samarbeid mellom EU-land og tredjeland, EF-organer (CEC, EEA) og regionale institusjoner (MAP, CIESM, GFCM), bør styrkes ytterligere.
Kansainvälistä yhteistyötä EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden, Euroopan yhteisön elinten (komissio, EYK) ja Välimeren elinten (MAP, CIESM, CGPM) välillä olisi edelleen vahvistettava.
Full implementering av Barcelonakonvensjonen og dens seks protokoller bør fremmes på nasjonalt plan.
Barcelonan sopimuksen jasen kuuden pöytäkirjan täysimääräistä toimeenpanoa kansallisella tasolla olisi edistettävä.
Det bør satses ytterligere på eksisterende ordninger, programmer og andre samarbeidstiltak for å oppnå maksimale resultater og unngå dobbeltarbeid.
Olemassa olevia sopimuksia, ohjelmiaja muita yhteistyö pyrkimyksiä olisi edelleen kehitettävä, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tuloksetja vältettäisiin päällekkäisyyttä.
Samtidig må arbeidet for en bærekraftig utvikling styrkes på regionalt plan.
Samalla olisi vahvistettava suuntautumista kohti kestävää kehitystä aluetasolla.
Tiltak trengs på alle politiske nivåer, og internasjonalt samarbeid, inkludert med De europeiske fellesskaps organer, bør trekkes inn i politikk, forskning og informasjonsinnsamling, med tilstrekkelige midler kanalisert mot aktiviteter i regionen.
Toimia tarvitaan kaikilla politiikan tasoilla, ja siksi politiikassa, tutkimuksessaja tiedonkeruussa kansainvälisen yhteistyön,johon Euroopan yhteisön elimet osallistuisivat, tulisi olla keskeinen tekijä sitä kautta että asianmukaiset voimavarat on osoitettu toimintaan alueella.
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2000
DET EUROPEISKE MILJØBYRÅ
EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUS
Utgitt av Det europeiske miljøbyrå
Julkaisija: Euroopan ympäristökeskus 1994
Utnyttelse av miljødata
Tieto palvelemassa käytäntöä
Trykket på resirkulert papir
Painettu uusiopaperille.
At Europas befolkning verdsetter miljøet høyt ser vi klart av det høye antall eksisterende miljømyndigheter og avtaler.
Lukuisien ympäristövirastojen ja säädösten olemassaolo osoittaa, että eurooppalaiset arvostavat ympäristöään.
De baserer seg alle på jevn tilgang av relevante tekniske og naturvitenskapelige data, og de fleste produserer også kontinuerlig ny miljø informasjon.
Ympäristöviranomaiset tarvitsevat jatkuvasti luotettavia teknisiä ja tieteellisiä tietoja, ja useimmat niistä myös tuottavat uutta ympäristötietoa.
I tillegg kommer en jevn strøm av miljødata fra mange nasjonale, regionale, offisielle og uavhengige miljøovervåkingssystemer.
Monet kansalliset ja alueelliset, viralliset ja riippumattomat seurantajärjestelmät tuottavat myös jatkuvasti uutta tietoa ympäristöstä.
Geografiske og andre begreper i dette heftet er brukt forklarende.
Maantieteellisiä ja muita termejä on tässä julkaisussa käytetty sanojen yleisessä merkityksessä.
Med mindre offisielle forordninger er sitert, har de ikke lovs kraft og representerer heller ikke offisiell terminologi ved Kommisjonen for De europeiske fellesskap, andre EU-organer eller noen EU-medlemsstat.
Ne eivät ole laillisesti sitovia, eivätkä edusta Euroopan komission tai minkään EU:n instituution tai jäsenvaltioiden hyväksyttyä terminologiaa lukuun ottamatta kohtia, jotka ovat suoria lainauksia virallisista säännöksistä.
Under denne forutsetning kan teksten fritt gjengis eller kopieres.
Tekstiä voi lainata tai kopioida rajoituksitta.
Alle foto er opphavsrettsbeskyttet.
Kaikki valokuvat kuuluvat tekijänoikeuslainsäädännön piiriin.
Da Det europeiske miljøbyrå (EEA) ble opprettet i 1990, var det for å sikre at denne informasjonsstrømmen ble samordnet, kryss-sjekket og strategisk riktig anvendt for det felles beste.
Euroopan ympäristökeskus (European Environment Agency, EEA) päätettiin perustaa vuonna 1990, koska haluttiin varmistaa tämän runsaan tietomäärän strategisesti oikea ohjaus, tarkistaminen ja käyttö yhteiseksi hyväksi.
Dette behovet gjorde seg gjeldende ved Tsjernobylulykken i 1986, da ulike dataformater og mangler ved dekningen av overvåkingssentrene i Europa var til hinder for regionale krefters innsats for å måle og begrense katastrofens omfang.
Ympäristökeskuksen tarve tuli ilmeiseksi vuonna 1986 Tshernobylissa sattuneen katastrofin jälkeen, kun Euroopan valvontakeskusten tietojen kattavuudessa esiintyneet aukot ja tietojen muodolliset erot haittasivat pahasti alueellisia toimenpiteitä tapahtuman vaikutusten mittaamiseksi ja rajoittamiseksi.
Det europeiske miljøbyrås hovedkontor
Ympäristökeskuksen päämaja
Innhold side
SISÄLLYSLUETTELO
BAKGRUNN OG MANDAT
PERUSTAMINEN JA TEHTÄVÄT
MÅLSETTINGER OG FORVENTNINGER
TAVOITTEET JA ODOTUKSET
SITUASJON OG STRUKTUR
TILANNE JA RAKENNE
Miljøbyrået har ingen bruk for data som er innsamlet bare for å fullende et flott men tilfeldig mønster, eller fordi de en dag kanskje vil kunne komme til nytte.
Me EEA:ssa emme tarvitse tietoja, jotka on kerätty vain taidokkaan mutta turhan rakenteen täydentämiseksi tai sen vuoksi, että niistä voi joskus olla hyötyä jollekulle.
Vår jobb er å sikre full utnyttelse av data og levere informasjonsprodukter- og tjenester basert på effektiv gjenbruk av eksisterende data og på målbevisst utnyttelse av framtidige muligheter til å anvende informasjoner og informasjonsteknologi til konkret problemløsning.
Tehtävämme on toimittaa tietotuotteita ja palveluja, jotka perustuvat olemassa olevien tietojen entistä tehokkaampaan hyödyntämiseen sekä entistä määrätietoisemmin laajentaa tietojen ja tietotekniikan käyttämistä tulevaisuudessa todellisten ongelmien ratkaisemisessa.
Presentasjonsbrosjyre for Det europeiske miljøbyrå, København, 31. oktober 1994 Annet opplag februar 1995
Julkaisu on tehty ympäristökeskuksen esittelyä varten 31. lokakuuta 1994. Suomennos lokakuussa 1996.
Ytterligere opplysninger
Lisätietoja
Vårt produkt er samordnet informasjon, kunnskap i et nøtteskall, basert på kjente miljøfaktorer og potensielle endringer, som står klar til bruk for miljøpolitikere, planleggere, utbyggere og for valtning for å rettlede dem i arbeidet med å sette opp nøyaktige, fremtidsrettede programmer for pleie og vern av miljøet.
Toimialanamme on jalostettu tieto, tieto pähkinänkuoressa, joka antaa ajankohtaisen kuvan tunnetuista ympäristötekijöistä tai mahdollisista muutoksista ja joka on valmista käytettäväksi, jotta poliittiset päätöksentekijät, suunnittelijat, kehittäjät ja uudistajat voivat laatia tarkoin harkittuja, edistyksellisiä ohjelmia ympäristön hoitoa ja suojelua varten.
Miljøbyråets opprettelse gjennomtenkte kloakk- og avløpssystemer enn all verdens kostbare tekniske utredninger, sanksjonsordninger og protestaksjoner.
Ympäristökeskuksen perustaminen kehitystä kohti parempaa jätevesihuoltoa tehokkaammin kuin koko joukko kalliita teknisiä tutkimuksia, rangaistussäädöksiä tai protestikampanjoita.
Denne forordning oppretter Det europeiske miljøbyrå og har til hensikt å etablere et europeisk nett for miljøinformasjon og miljøobservasjon (EIONET).
Tällä asetuksella perustetaan Euroopan ympäristökeskus, jonka tarkoituksena on toteuttaa ympäristöä koskeva Euroopan ympäristötieto­ ja seurantaverkosta (EIONET).
Om denne «merverdi»-informasjonen skal kunne fremme miljølovgivningens sak og miljøpolitikken, må den være pålitelig.
Jotta tämä "jalostettu" tieto voisi vauhdittaa lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, sen on oltava luotettavinta lajissaan.
Derfor er Miljøbyrået pålagt å gjennomføre kvalitetskontroller og å fremme verifiserbare evalueringsmetoder av høyeste kvalitet.
Sen vuoksi EEA:lla on velvollisuus harjoittaa laadunvalvontaa ja toimia entistä parempien, paremmin varmistettavissa olevien arviointimenetelmien edistäjänä.
Vi håper at et uttrykk som «beste tilgjengelige» miljødata i politiske kretser og i litteraturen en gang vil bli synonymt med et nytt begrep, nemlig «EEAkompatible data».
Aikanaan uskomme sellaisten ilmaisujen kuten "parhaat saatavilla olevat ympäristötiedot" saavan synonyymikseen kirjallisuudessa ja ympäristöpolitiikassa uuden termin: "EEA­yhteensopivat tiedot".
Samtidig som vi sørger for å gjøre data og informasjon tilstrekkelig harminisert til at det blir mulig å analysere helheten og fastsette frister for gjennomføringen av avtalte tiltak eller lovgivning over større områder, må vi likevel respektere det store mangfoldet i Europas bioregioner og økosystemer.
Kehittäessämme tietoja niin yhdenmukaisiksi kuin kokonaiskuvan analysointi vaatii ja asettaessamme kriteereitä sovittujen toimenpiteiden tai lainsäädännön toteuttamiselle laajoilla alueilla on meidän kuitenkin pidettävä mielessä Euroopan bioalueiden ja ekosysteemien suuri moninaisuus.
Det biologiske mangfoldet er kronjuvelen i Europas miljøarv og fortjener derfor en nøye differensiert behandling og målrettet innsats når det gjelder irvformasjonsfoi^altning.
Tällainen biologinen moninaisuus on Euroopan ympäristöperinnön parasta antia, ja se ansaitsee huolellisesti eriytetyn, tarkkaan mitoitetun kohtelun, jossa ympäristötietojen hallinta huomioidaan.
Vi ønsker å gjøre de samme opplysninger tilgjengelige for alle. Uansett hvor sikre ekspertene måtte anse ulike politiske virkemidler og tiltak, vil nemlig folk som føler seg (eller er) dårlig informert i mindre grad enn andre støtte opp om dem.
Toivomme voivamme tuoda samat tiedot kaikkien ulottuville, sillä kansalaiset, jotka katsovat saaneensa (tai ovat saaneet) liian vähän tietoa, ovat vähemmän halukkaita osallistumaan tai tukemaan sellaistakaan politiikkaa, jota asiantuntijat pitävät kiistattoman terveellä pohjalla olevana.
Bare gjennom å dele kunnskaper kan prinsippet om at beslutninger på miljøområdet er et delt ansvar, settes ut i livet.
Ainoastaan antamalla asianmukaista tietoa voimme soveltaa periaatetta, jonka mukaan ympäristöä koskeva päätöksenteko on yhteinen asiamme.
For å nå målene om vern og bedring av miljøet fastsatt i traktaten og Fellesskapets senere handlingsprogrammer for miljø, skal målet være å stille til rådighet for Fellesskapet og medlemsstatene • objektiv, pålitelig og sammenlignbar informasjon på europeisk plan som setter dem i stand til å treffe de nødvendige tiltak for å verne miljøet, vurdere resultatene av slike tiltak, og å sikre at allmennheten blir tilstrekkelig informert om miljøtilstanden, t den nødvendige tekniske og vitenskapelige støtte for å oppnå dette.
Tavoitteena on, että yhteisö ja jäsenvaltio saavat perustamisso­pimuksessa ja yksittäisissä yhteisön ympäristöalan toimintaohjelmissa asetettujen ympäristön suojelua ja sen tilan parantamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi: β Euroopan tasolla puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, joka mahdollistaa sen, että ne voivat toteuttaa ympäristön suojelemiseksi tarpeelliset toimenpiteetja arvioida niiden toteuttamisen vaikutukset sekä varmistaa, että yleisölle tiedotetaan asianmukaisesti ympäristöä koskevista asioista; β tätä varten tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea.
Dette heftet gir en innføring om Miljøbyrået og dets omfattende nettverk for dataforvaltning, EIONET, til vår målgruppe: planleggere, miljøpolitikere, forvaltning, forskere, investorer, lovgivere, næringslivets og industriens ledere og media og publikum generelt.
Tämä kirjanen esittelee EEA:n ja sen laajemman tiedonhallintaverkoston, EIONETin, kohderyhmällemme eli suunnittelijoille, poliittisille päätöksentekijöille, uudistajille, tutkijoille, investoijille, lainsäätäjille, kaupan ja teollisuuden johdolle, joukkoviestimille sekä yleisölle.
Vi gleder oss til å samarbeide med dere hl fellesskapets beste for en trygg og fremgangsrik fremtid for Europas miljø og alle som har del i dette.
Odotamme ilolla sitä, että saamme työskennellä kanssanne yhteisen etumme hyväksi, joka on turvallinen ja vauras tulevaisuus Euroopan ympäristölle ja kaikille, jotka ovat siitä osallisia.
Overalt hvor pålitelig, tilgjengelig og effektiv informasjon kan fremme denne interessen, står Miljøbyrået til tjeneste.
Aina, kun luotettavat, saatavilla olevat ja tehokkaat tiedot voivat edistää tätä asiaa, EEA toimii tiedonvälittäjänä.
Før byråets arbeidsprogram ble utarbeidet under ledelse av styret og Vitenskapskomiteen, ble jeg under uformelle samråd med nøkkelpersoner fra industriråd og ikke-statlige organisasjoner slått av deres gjentatte, felles krav om et nytt organ for å samordne eksisterende informasjonskilder og utnytte dem mer åpent og effektivt.
Ennen ympäristökeskuksen työohjelman laatimista sen johtokunnan ja tieteellisen komitean johdolla kävin epävirallisia neuvotteluja elinkeinoelämän elinten ja vapaaehtoisten järjestöjen avainhen­kilöiden kanssa.
Dette ble ansett som viktigere enn å opprette flere informasjonskilder eller å utvide allerede eksisterende informasjonskilder.
Huomioni kiinnittyi siihen, että nämä henkilöt usein toistivat, miten tärkeää olisi, että uusi keskus kohentaisi olemassa olevia tietovaroja ja asettaisi ne avoimemmin ja tehokkaammin käyttöön.
De etterlyste særlig en praktisk og ansvarlig gjennomføring av «føre var»-prinsippet for miljørisikostyring, noe byrået betrakter som en overordnet målsetting for sitt arbeid.
He toivoivat erityisesti ympäristöriskien hallinnan 'varovaisuusperiaatteen' käytännöllistä ja vastuuntuntoista soveltamista, ja tätä ympäristö­keskus pitää työnsä ensiarvoisen tärkeänä tavoitteenaan.
Gjennom bedre oppfølging som resultat av bedre informasjoner, vil byrået også søke å tilpasse Europas miljø- og utviklingsprogram til UNCED-avtalene og den internasjonale konsensus om en bærekraftig utvikling.
Ympäristökeskus pyrkii myös entistä paremman seurannan kautta, jota parempi tiedonsaanti voi helpottaa, mukauttamaan Euroopan ympäristö­ ja kehityssuunnitelmat UNCED­sopimuksiin ja muihin kestävää kehitystä koskevan maailmanlaajuisen yhteisymmärryksen tiennäyttäjiin.
Miljøbyrået skal arbeide sammen med — og ikke istedenfor — nasjonale og andre myndigheter, interessegrupper og frivillige lobbyister.
Domingo Jiménez­Beltrán Euroopan ympäristökeskuksen toimitusjohtaja
Det er ikke vår oppgave å iverksette miljøpolitikken, selv om vi er overbevist om at informasjon i seg selv har stor overbevisningskraft.
EEA työskentelee yhdessä kansallisten ja muiden viranomaisten, eturyhmien ja vapaaehtoisten järjestöjen kanssa, ei niiden sijasta.
Ett godt kart over badevannskvaliteten kan for eksempel ha større betydning for at kystbyene skaffer seg mer
Ympäristö­politiikan noudattamisen valvonta ei ole meidän tehtävämme, joskin uskomme, että tieto sinänsä voi olla voimakas vaikutuskeino.
Domingo Jiménez-Bel trån Direktør, Det europeiske miljøbyrå
Esimerkiksi yksi hyvä uimaveden laatua kuvaava kartta voi nopeuttaa
Bakgrunn og mandat
I Perustaminen ja tehtävät
■ å opprette, i samarbeid med medlemsstatene, og samordne nettet nevnt i artikkel 4 (EIONET).
■ luoda ja yhteensovittaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 4 artiklassa tarkoitettu verkosto.
I denne sammenheng skal byrået være ansvarlig for innsamling, behandling og analyse av data, særlig innenfor områdene nevnt i artikkel 3 (Målsettinger og forventninger).
Tässä yhteydessä keskus vastaa, erityisesti 3 artiklassa tarkoitetuilla toiminta­alueilla, tietojen keräämisestä, käsittelystä ja erittelystä.
Det skal også være ansvarlig for å fortsette det arbeid som ble igangsatt i henhold til vedtak 85/338/EØF (utvikling av CORINE­databasene, se s. 6),
Sille kuuluu myös päätöksen 85/338/ETY mukaisesti aloitetun työn jatkaminen; ■ välittää yhteisölle ja
Moderne informasjons­, data­ og kommunikasjons­teknologi gjør det enkelt å få oversikt over vitenskapelige og tekniske data fra ulike kilder.
Nykyaikainen tietojenkäsittely­ ja viestintäteknologia tekee eri lähteistä peräisin olevien tieteellisten ja teknisten tietojen järjestelyn helpoksi.
Den økende miljø­bevissthet i Europa og verden for øvrig siden 1970­tallet har falt sammen med en rivende utvikling innenfor disse teknologiene og en derav følgende strøm av ny vitens­kapelig informasjon om miljøet globalt og regionalt og behovet for å forvalte verdens livsgrunnlag mer effektivt.
1970­luvun alkupuolella alkanut ympäristötietoisuuden lisääntyminen koko Euroopassa ja maailmassa sattui samaan aikaan kuin tämän teknologian nopea kehitys ja sen seurauksena alkunsa saanut uuden tieteellisen tiedon tulva, joka koski maailmanlaajuista ja alueellista ympäristöä sekä tarvetta hoitaa maailman "hengissäpitojärjestelmiä" entistä tehokkaammin.
I løpet av 1980­årene endret holdninger og politiske standpunkter i forbindelse med miljøvern­ og pleie seg. Fra rene «brannslukkingsreaksjoner» på kriser og farlige situasjoner etterhvert som de oppsto, fikk vi en mer aktiv og forebyggende «risikostyrings»­holdning.
Ympäristönsuojeluun liittyvät asenteet ja politiikka muuttuivat 1980­luvulla "palokuntamaisesta" kriiseihin ja äkillisiin uhkatekijöihin reagoimisesta enemmän ennaltaehkäiseväksi "riskienhallinnaksi".
Endringen ble ikke bare utløst av sjokkartede begivenheter med lokalt eller regionalt omfang men også av den gryende bevissthet om usynlige, men potensielt mye verre globale problemer som klimaendringer og det stadig minkende ozonlaget i stratosfæren.
Muutokseen vaikuttivat paitsi paikalliset ja alueelliset shokkitapahtumat myös voimistuva tietoisuus näkymättömistä, mutta kuitenkin mahdollisesti vielä vaarallisemmista maailmanlaajuisista uhkatekijöistä kuten ilmaston muuttuminen ja stratosfäärin otsonikerroksen oheneminen.
■ å forsyne Fellesskapet og medlemsstatene med den objektive informasjon som er nødvendig for å fastsette og gjennomføre en sunn og effektiv miljøpolitikk; særlig forsyne Kommisjonen med den informasjon den trenger for best mulig å kunne identifisere, forberede og vurdere tiltak og lovgivning på miljøområdet,
jäsenvaltioille tarkoituksenmuk­aisen ja tehokkaan ympäristö­politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa tarvittavaa puolueetonta tietoa: antaa tätä varten komissiolle erityisesti sellaisia tietoja, joita se tarvitsee voidakseen asianmukaisesti hoitaa tehtäviään ympäristöalan toimenpiteiden ja lainsäädännön yksilöimisessä, valmistelussa sekä arvioinnissa;
Bred bekymring om felles miljøproblemer og vanskelige miljøvalg har inspirert Europas politikere, lovgivere og planleggere til å føre en ny, miljøvennlig politikk på tvers av nasjonale grenser.
Yleisön huolestuneisuus yhteisistä ympäristöongelmista kannusti Euroopan poliitikkoja, lainsäätäjiä ja suunnittelijoita noudattamaan uudenlaista, kansalliset rajat ylittävää ympäristöpolitiikkaa.
Denne omveltningen har skapt nye institusjoner og retningslinjer for vern av miljøet og for â sikre en bærekraftig utvikling, særlig innenfor rammene av Det europeiske fellesskap (senere Den europeiske union).
Tämä muutos johti ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen liittyvien uusien laitosten perustamiseen ja määräysten säätämiseen, erityisesti Euroopan yhteisössä (myöhemmin Euroopan unionissa).
Denne holdningsendringen førte ikke kun til at den generelle innstillingen til problemløsning på miljøområdet ble mindre ensporet, men også til en helt ny type lover og avtaler rettet mot forebygging av problemer på regionalt eller globalt plan, som Barcelona­konvensjonen om integrert miljøforvaltning i og rundt Middelhavet, og Konvensjonen om klimaendringer, som binder regjeringer verden over til å utarbeide effektive tiltak for å redusere
Tämän muutoksen seurauksena ympäristöongelmien ratkaisemista alettiin tarkastella vähemmän nurkkakuntaisesi, ja laadittiin uudenlaisia säädöksiä ja sopimuksia, joiden tarkoituksena oli ongelmien ennaltaehkäisy alueellisesti tai maailmanlaajuisesti, kuten Välimeren kokonaisvaltaista ympäristöhallintoa koskeva Barcelonan yleissopimus tai ilmastonmuutoksia koskeva yleissopimus, joka sitoi hallituksia maailmanlaajuisesti ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin teollisuuden ja muiden lähteiden hiilidioksidipäästöjen supistamiseksi.
I Afrika, Latin­Amerika og andre større regioner i verden var et kontinentalt syn på miljøforvaltning og utvikling i en periode mer framtredende enn i Europa.
Mantereenlaajuinen näkemystapa ympäristö­ ja kehitysasioissa oli Afrikassa, Latinalaisessa Amerikassa ja maapallon muilla suurilla alueilla jonkin aikaa tutumpi asenne kuin Euroopassa.
Nå er denne situasjonen endret.
Nyt tilanne on muuttunut.
Det er ofte blitt sagt at dersom økonomiske oppmuntringstiltak ikke allerede hadde skapt en bevegelse i retning av en all­europeisk politisk arena i 1960­ärene, ville denne snart ha tvunget seg fram av miljøhensyn.
Usein on sanottu, että elleivät taloudelliset vaikuttimet 1960­luvulla olisi saaneet aikaan siirtymistä kohti euroopanlaajuista poliittista areenaa, ympäristöseikkojen aiheuttamat pakkotilanteet olisivat kuitenkin tehneet sen välttämättömäksi.
Kommisjonen skal bruke disse opplysningene i sitt arbeid med å sikre gjennom­føringen av Fellesskapets regelverk på miljøområdet,
asianmukaisin keinoin; ■ edistää eurooppalaisten
Blant de begivenheter og vedtak som ledet til opprettelsen av Det europeiske miljøbyrå var først og fremst FN­konferansen i Stockholm i 1972 om det menneskelige miljø, der Det europeiske fellesskap ble oppfordret til å utarbeide et handlingsprogram for miljøet.
EEA:n perustamiseen johtaneet tapahtumat ja päätökset saivat alkunsa Tukholmassa vuonna 1972 pidetyssä YK:n ihmisen ympäristöä käsittelevässä konferenssissa, joka kehotti Euroopan yhteisöä kehittämään ympäristötoimintaohjelman.
Som en naturlig følge ble det satt en stadig høyere økonomisk og politisk pris på for eksempel renere industriteknologi som kunne fjerne potensielt skadelige utslipp ved kilden gjennom bedre produkt­ og prosessdesign, i motsetning til «sluttløsninger» som krever stadig dyrere metoder for avfallsbehandling og innebærer spredning eller deponering av avfall snarere enn avfallsbegrensning.
Yhä enemmän alettiin palkita taloudellisesti ja poliittisesti esimerkiksi sellaista puhtaampaa teollisuusteknologiaa, jonka avulla on tarkoitus torjua mahdolliset haitalliset päästöt jo niiden alkulähteillä paremman tuote­ ja prosessisuunnittelun kautta, erotuksena ketjun "loppupään" ratkaisuille, joissa keskitytään yhä kalliimpiin jätteidenkäsittelymenetelmiin tarkoituksena hajottaa tai koota jätteet, eikä niinkään ehkäistä niiden syntyä.
Med den økende bevissthet om alle fordeler — både økonomiske og andre — ved en «føre var»­holdning, ble alt snakket om industriens belastning på miljøet erstattet med et nytt vokabular som under­streket utfordringene og mulighetene i miljøsammenheng.
Ennaltaehkäisevän ja varotoimenpiteisiin perustuvan lähestymistavan taloudellisia ja muita etuja koskevan tietoisuuden kasvaessa puheet teollisuuden "ympäristötaakasta" loppuivat, ja alettiin puhua ympäristöhaasteista ja mahdollisuuksista.
■ å stimulere til utvikling og bruk av teknikker for miljøprognoser, slik at tilstrekkelige forebyggende tiltak kan settes i verk i tide, r
Samana vuonna Pariisissa kokoontunut Eurooppa­neuvosto otti tämän kehotuksen vastaan ja käynnisti jatkuvan ympäristöalan toimintasuunnitelmien ohjelman, jonka viides ja viimeisin toimintasuunnitelma, "Kohti kestävää kehitystä", on edelleen voimassa ja tähtää vuoteen 2000.
Selv om den opprinnelige Roma­traktaten fra 1957 ikke hadde noen miljødimensjon, er dette blitt oppveid i ettertid ved pakter som Den europeiske enhetsakten av 1987 og Unionstraktaten undertegnet i Maastricht.
Vaikka alkuperäinen, vuonna 1957 tehty Rooman sopimus oli vailla ympäristöulottuvuutta, on puute korjattu myöhemmissä sopimuksissa, kuten Euroopan yhtenäisasiakirja vuodelta 1987 ja Maastrichtissa tehty unionin perustamissopimus.
Sistnevnte fastsetter et meget omfattende program for en bærekraftig, ikke­inflasjonsskapende vekst som tar hensyn til miljøet.
Viimeksi mainittu sisältää erittäin laajan ohjelman kestävän, inflaatiota aiheutta­mattoman kehityksen saavuttamiseksi ympäristöä kunnioittavalla tavalla.
I mellomtiden er mer enn 200 dokumenter, forordninger og direktiver vedtatt med sikte på å bedre miljøets kvalitet i hele Europa og motvirke grenseoverskridende og globale miljøskader.
Yli 200 säädöstä, asetusta ja direktiiviä on sen jälkeen annettu Euroopan ympäristön laadun parantamiseksi sekä ylikansallisten ja maailmanlaajuisten ympäristöhaittojen torjumiseksi.
■ å stimulere til utvikling av metoder for vurdering av kost­nadene ved skade på miljøet og kostnadene ved forebyggende, beskyttende og gjenoppbyggende miljøpolitikk, jTjfajC""*« f;
ympäristötietojen sisällyttämistä kansainvälisiin ympäristön seurantaohjelmiin, kuten niihin, joita Yhdistyneet Kansakunnat ja sen erityisjärjestöt ovat aloittaneet; ■ varmistaa luotettavan ympäristötiedon laaja leviäminen.