pere/sami_parallel huggingface dataset:
• de nasjonale knutepunktene,
• kansalliset tietokeskukset, • teemakeskukset.
ARTIKKEL 5 Byrået kan gjøre avtale med institusjonene eller organene som er med i nettet, nevnt i ar tikkel 4, om de ordninger, særlig kontrakter, som er nødvendige for å sikre en vellykket gjennomføring av de oppgaver byrået kan gi dem ansvar for.
5 artikla Keskus voi sopia tarvittavista järjestelyistä ja tehdä erityisesti sopimuksia 4 artiklassa tarkoitettujen verkostoon kuuluvien laitosten tai toimielinten kanssa, jotta nämä voivat asianmukaisesti hoitaa ne tehtävät, jotka keskus niille antaa.
En medlemsstat kan, for nasjonale institusjoner eller organisasjoner på sitt territorium, fastsette at slike avtaler med byrået skal inngås med samtykke fra det nasjonale knutepunktet.
Jäsenvaltio voi määrätä, että sen alueelle perustettujen kansallisten laitosten tai toimielinten on sopiessaan tällaisista järjestelyistä keskuksen kanssa tehtävä se yhteisymmärryksessä kansallisen tietokeskuksen kanssa.
For at det skal være mulig å opprette nettet så raskt og effektivt som mulig, skal medlemsstatene, innen seks måneder etter at denne forordning er trådt i kraft, underrette byrået om de viktigste elementene i sine nasjonale informasjonsnett på miljøområdet, særlig innenfor de prioriterte områdene nevnt i artikkel 3 nr. 2, herunder eventuelle institusjoner som etter deres oppfatning kunne bidra til byråets arbeid, idet det tas hensyn til behovet for å sikre størst mulig geografisk dekning av deres territorier.
Jotta verkosto voidaan perustaa mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti, jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ilmoitettava kes kukselle kaikki ne kansallisten ympäristöalan tietoverkostojen tärkeimmät osat, mukaan lu kien laitokset, jotka jäsenvaltioiden mielestä voisivat myötävaikuttaa keskuksen työhön eri tyisesti 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla etusijan saaneilla toiminta-alueilla ja ottaen huomioon tarve varmistaa jäsenvaltioiden aluetta koskeva mahdollisimman täydellinen maantieteellinen kattavuus.
Miljødata som leveres til eller kommer fra byrået, kan offentliggjøres og skal gjøres tilgjengelig for allmennheten, under forutsetning av at Kommisjonens og medlemsstatenes regler om informasjonsspredning, særlig med hensyn til fortrolighet, overholdes.
6 artikla Keskukselle toimitetut tai sen antamat tiedot voidaan julkaista tai saattaa yleisön saataville, jollei komission ja jäsenvaltioiden tietojen le vittämistä ja erityisesti tietojen luottamuksellisuutta koskevista määräyksistä muuta johdu.
Det skal i alle medlemsstater ha den mest omfattende rettslige handleevne som statenes lovgivning innrømmer juridiske personer.
Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin niiden lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. . .
Medlemsstatene kan også, innen fristen fastsatt i nr. 2, utpeke de institusjoner eller an dre organisasjoner innenfor deres territorium som vil kunne tildeles et særlig ansvar for å samarbeide med byrået med hensyn til visse emner av særlig interesse.
Jäsenvaltiot voivat myös 2 kohdassa määrä tyn ajan kuluessa nimetä laitokset tai muut niiden alueelle perustetut toimielimet, joiden tehtävänä olisi erityisesti yhteistyö keskuksen kanssa erityisen kiinnostuksen kohteena ole vissa asioissa.
En institusjon som pekes ut, kan inngå en avtale med byrået om å opptre som emnesenter i nettet for særskilte oppgaver innenfor et bestemt geografisk om råde.
Tällaisen nimetyn laitoksen oli si voitava tehdä keskuksen kanssa sopimus siitä, että se verkoston aihekeskuksena huolehtii tietyistä tehtävistä tietyllä maantieteellisellä alueella.
Disse sentrene skal samarbeide med an dre institusjoner som er med i nettet.
Nämä keskukset toimivat yhteistyössä muiden verkostoon kuuluvien laitosten kanssa.
I tillegg skal Europaparlamentet utpeke som medlemmer av styret to vitenskapelige per soner med særlige kvalifikasjoner på området miljøvern, som skal velges på grunnlag av det personlige bidrag de forventes å kunne gi til byråets arbeid.
Kuuden kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta keskus vahvistaa johtokunnan päätöksen ja 5 artiklassa tarkoitettujen järjestelyjen perusteella, mistä tärkeimmistä osista verkosto koostuu.
Vedtak i styret skal gjøres med to tredels flertall blant styrets medlemmer, bortsett fra i tilfellet nevnt i artikkel 4 nr.
Johtokunnan päätökset on hyväksyttävä kahden kolmasosan enemmistöllä, lukuun ottamatta 4 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tapausta.
5 annet ledd.
Tieteellisen komitean lausunnot julkaistaan.
Styret og daglig leder skal bistås av en vitenskapelig komité som skal avgi uttalelse i de til feller som er fastsatt i denne forordning, og om alle vitenskapelige spørsmål i forbindelse med byråets virksomhet som styret eller daglig leder framlegger for den.
Tieteellinen komitea muodostuu yhdeksästä jäsenestä, jotka ovat ympäristöalan erityisasiantuntijoita ja jotka johtokunta nimeää nelivuotiskaudeksi, joka voidaan uusia kerran.
Styret skal vedta et flerårig arbeidsprogram på grunnlag av de prioriterte områdene nevnt i artikkel 3 nr. 2, med utgangspunkt i et utkast som framlegges av daglig leder, nevnt i ar tikkel 9, etter å ha rådspurt den vitenskapelige komiteen, nevnt i artikkel 10, og etter å ha mottatt Kommisjonens uttalelse.
Kuultuaan 10 artiklassa tarkoitettua tieteellistä komiteaa ja saatuaan komission lausunnon johtokunta hyväksyy 9 artiklassa tarkoitetun toiminnanjohtajan ehdotuksesta ensisijaisesti 3 artiklan 2 kohdassa määritellyille etusijalle asetetuille toiminta-alueille perustuvan monivuotisen työohjelman.
Det første flerårige arbeidsprogrammet skal vedtas in nen ni måneder etter at denne forordning er trådt i kraft.
Ensimmäinen monivuotinen toimintaohjelma on hyväksyttävä yhdeksän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
Inntektene og utgiftene på budsjettet skal balansere.
Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
Daglig leder skal oversende denne til Europaparlamentet, Rådet, Kommisjonen og medlemsstatene.
Ohjelmaa voidaan vuoden aikana mukauttaa samaa menettelyä noudattaen.
Byråets inntekter skal, med forbehold for andre midler, bestå av et tilskudd fra Fellesskapet oppført i De europeiske fellesskaps alminnelige budsjett, og betaling for utførte tjenester.
Keskus saa tulonsa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon merkittävästä yhteisön tuesta sekä annetuista palveluista saatavista maksuista, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.
Byrået skal ledes av en daglig leder utnevnt av styret etter forslag fra Kommisjonen for en periode på fem år, med mulighet for forlengelse. Daglig leder skal representere byrået utad.
Viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä johtokunta antaa vuosittain yleiskertomuksen keskuksen toiminnasta.
Byråets utgifter skal blant annet omfatte lønn til personale, administrasjons- og infrastrukturkostnader, driftskostnader og kostnader forbundet med kontrakter som er in ngått med institusjoner eller organer som ut gjør en del av nettet eller med tredjemenn.
Keskuksen menoihin kuuluvat erityisesti henkilöstökustannukset, palkat, hallinto- ja infrastruktuurimenot, toimintakulut sekä kes kukselle kuuluva osa kustannuksista, jotka syntyvät verkostoon kuuluvien laitosten tai toi mielinten sekä kolmansien osapuolten kanssa tehdyistä sopimuksista.
• utførelsen av oppgavene fastsatt i artikkel 12 og 13,
• 12 ja 13 artiklassa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta,
Innen 31. mars hvert år skal daglig leder utarbeide et utkast til overslag over byråets in ntekter og utgifter for det påfølgende budsjettår, og oversende dette til styret sammen med en personaloversikt.
Kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä toiminnanjohtaja laatii ehdotuksen en nakkoarvioksi keskuksen tuloista ja menoista seuraavana varainhoitovuotena ja toimittaa sen sekä siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon johtokunnalle.
• utarbeiding og offentliggjøring av rapportene angitt i artikkel 2 nr. vi),
• 2 artiklan vi kohdassa tarkoitettujen kertomusten valmistelusta ja julkaisemisesta,
• utførelsen av oppgavene nevnt i artikkel 8 nr. 4 og 5.
• 8 artiklan 4 ja 5 kohdassa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta.
Styret skal utarbeide overslaget med den vedlagte personaloversikten, og skal over sende dette umiddelbart til Kommisjonen, som på dette grunnlag skal fastsette de relevante overslagene i det foreløpige budsjettforslaget som den legger fram for Rådet i henhold til traktatens artikkel 203.
Johtokunta laatii ennakkoarvion ja siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon, jonka jälkeen se välittömästi toimittaa ennakkoarvion komissiolle, joka sen pohjalta ottaa vastaavat määrät alustavaan talousarvioesitykseen, jonka se saattaa neuvoston käsiteltäväksi perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. sesti.
Daglig leder skal innhente uttalelse fra den vitenskapelige komiteen, nevnt i artikkel 10, med henblikk på rekruttering til byråets vitenskapelige personale.
Keskuksen tieteellisen henkilöstön rekrytointia varten hänen on hankittava 10 artiklassa säädetyn tieteellisen komitean lausunto.
Styret skal vedta byråets budsjett før begynnelsen av budsjettåret, med de justeringer som er nødvendige for Fellesskapets tilskudd og byråets andre midler.
Johtokunta vahvistaa keskuksen talousarvion ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarpeen mukaan keskuksen saa maan yhteisön tukeen ja muihin tuloihin.
Daglig leder skal rapportere til styret om sine virksomheter.
Toiminnanjohtaja vastaa toiminnastaan johtokunnalle. tokunnalle.
VEDLEGG
LIITTEET
De regler og forskrifter som gjelder for tjene­stemenn og andre ansatte i De europeiske fellesskap, får anvendelse for byråets ansatte.
17 artikla Keskuksen henkilöstöön kuuluvat ovat Euroo­pan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta hen­kilöstöä koskevien asetusten ja säännösten alaista.
Byrået skal overfor sine ansatte utøve den myndighet som er delegert til ansettelses­myndigheten.
Keskus käyttää nimittävälle viranomaiselle an­nettuja valtuuksia henkilöstönsä osalta.
Innen 31. mars hvert år skal daglig leder oversende Kommisjonen, styret og Revisjons­retten regnskapene over alle byråets in­ntekter og utgifter for det forløpne budsjet­tår.
Kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään men­nessä toiminnanjohtaja toimittaa komissiolle, johtokunnalle ja tilintarkastustuomioistuimel­le keskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit kuluneelta varainhoitovuodelta.
Revisjonsretten skal gjennomgå regn­skapene i samsvar med traktatens artikkel 206a.
Tilintarkas­tustuomioistuin tarkastaa ne perustamissopi­muksen 206 a artiklan mukaisesti.
Styret skal avgi sin vurdering av daglig le­ders gjennomføring av byråets budsjett.
Johtokunta myöntää toiminnanjohtajalle ta­lousarvion toteuttamista koskevan vastuuva­pauden.
Byråets erstatningsansvar i kontrakts­forhold skal være i henhold til den lov som gjelder for den enkelte kontrakt.
Keskuksen sopimusoikeudellinen vastuu määräytyy kulloinkin kyseessä olevaan sopi­mukseen sovellettavan lainsäädännön mukai­sesti.
De eu­ropeiske fellesskaps domstol skal ha myn­dighet til å treffe beslutninger i henhold til en voldgiftsklausul i kontrakter inngått av byrået.
Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia keskuksen tekemässä sopimuk­sessa olevan välityslausekkeen nojalla.
Etter at Revisjonsretten har avgitt sin ut­talelse, skal styret vedta interne finansielle bestemmelser som særlig angir fram­gangsmåten for oppstillingen og gjennom­føringen av byråets budsjett.
14 artikla Tilintarkastustuomioistuimen lausunnon jäl­keen johtokunta hyväksyy varainhoitoa koske­vat sisäiset säännökset, joissa annetaan erityi­sesti yksityiskohtaiset säännöt keskuksen ta­lousarvion laatimisesta ja toteuttamisesta.
I tilfelle av erstatningsansvar utenfor kon­traktsforhold skal byrået, i samsvar med de alminnelige prinsipper som er felles for medlemsstatenes lovgivning, yte erstatning for skader som er voldt av byrået eller dets ansatte under utførelsen av deres arbeid.
Muun kuin sopimusoikeudellisen vastuun osalta keskus on aiheuttamiensa tai hen­kilöstönsä toiminnassaan aiheuttamien vahin­kojen osalta korvausvelvollinen jäsenvaltioi­den lainsäädännöille yhteisten yleisten periaat­teiden mukaisesti.
De europeiske fellesskaps domstol skal ha myndighet til å avgjøre tvister om erstatning for slike skader.
Tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan kaikki tällaisten vahinkojen korvaamiseen liit­tyvät kanteet.
Byrået skal aktivt søke samarbeid med an­dre fellesskapsorganer og ­programmer, særlig det felles forskningssenteret, De eu­ropeiske fellesskaps statistiske kontor og Fel­lesskapets forsknings­ og utviklingsprogram­mer for miljø. Særlig skal
Keskuksen on pyrittävä aktiivisesti yhteis­työhön muiden yhteisön toimielinten ja ohjel­mien kanssa sekä erityisesti yhteisen tutki­muskeskuksen, tilastotoimiston ja yhteisön ympäristöalan tutkimus­ ja kehitysohjelmien kanssa.
De ansattes personlige ansvar overfor byrået skal reguleres av bestemmelsene som gjelder for byråets ansatte.
Henkilöstöön kuuluvien henkilökohtainen vastuu suhteessa keskukseen määräytyy kes­kuksen henkilöstöön sovellettavien säädösten mukaisesti.
• samarbeidet med det felles forskningssen­teret omfatte oppgavene fastsatt i bokstav A i vedlegget,
• yhteistyöhön yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa kuuluvat liitteen A kohdassa määri­tellyt tehtävät,
• samordningen med De europeiske felless­kaps statistiske kontor (Eurostat) og De eu­ropeiske fellesskaps statistiske program følge retningslinjene beskrevet i bokstav Β i vedlegget.
• yhteistoiminnan järjestäminen Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) ja Euroopan yhteisöjen tilasto­ohjelman kans­sa noudattaa liitteen Β kohdassa annettuja suuntaviivoja.
ARTIKKEL 19 Byrået er åpent for stater som ikke er medlem­mer av De europeiske fellesskap, men som deler Fellesskapets og medlemsstatenes inter­esse for byråets målsettinger, gjennom avtaler som inngås mellom dem og Fellesskapet etter framgangsmåten i traktatens artikkel 228.
19 artikla Keskus on yhteisön kanssa perustamissopi­muksen 228 artiklan menettelyn mukaisesti erikseen solmittavien sopimusten kautta avoin valtioille, jotka eivät ole Euroopan yhteisöjen jä­seniä, mutta jotka jakavat yhteisöjen ja jäsenval­tioiden kiinnostuksen keskuksen tavoitteisiin.
Innen to år etter at denne forordning er trådt i kraft, og etter å ha rådspurt Europaparla­mentet, skal Rådet, på samme grunnlag som denne forordning og på grunnlag av en rap­port fra Kommisjonen med egnede forslag, gjøre vedtak om videre oppgaver for byrået, særlig på følgende områder:
Viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta neuvosto päättää tämän asetuksen nojalla keskuksen uusista tehtävistä komission kertomuksen ja siihen lii­tettyjen aiheellisten ehdotusten perusteella sekä kuultuaan Euroopan parlamenttia, erityi­sesti seuraavilla aloilla:
Byrået skal også samarbeide aktivt med an­dre organer som Den europeiske romorga­nisasjonen (ESA), Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD), Europarådet og Det internasjonale atom­energibyrå, og De forente nasjoner og FNs særorganisasjoner, særlig De forente nasjon­ers miljøprogram (UNEP), Verdens meteo­rologiorganisasjon og Det internasjonale atomenergibyrå.
Keskus toimii aktiivisesti yhteistyössä myös muiden järjestöjen, kuten Euroopan avaruus­järjestön, Taloudellisen yhteistyön ja kehityk­sen järjestön (OECD), Euroopan neuvoston ja Kansainvälisen energiajärjestön, sekä Yhdisty­neiden Kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ympä­ristöohjelman (UNEP), Maailman ilmatieteel­lisen järjestön ja Kansainvälisen atomienergia­järjestön kanssa.
Samarbeidet nevnt i nr. 1 og 2 må særlig ta hensyn til behovet for å unngå at det samme arbeidet blir utført flere steder.
Edellä 1 ja 2 kohdissa tarkoitetussa yhteis­työssä on erityisesti huolehdittava, että väl­tetään tehtävien päällekkäisyys.
utarbeiding av miljømerker og kriterier for tildeling av slike merker til miljøvennlige produkter, teknologier, varer, tjenester og programmer som ikke sløser med naturressurser, rressurser,
ympäristötuotemerkkien laatiminen ja niiden myöntämisperusteiden vahvistaminen luonnonvaroja säilyttäville tuotteille, tekniikoille, tavaroille, palveluille ja ekologisille ohjelmille,
fremme av miljøvennlige teknologier og prosesser og bruk og overføring av slike innen Fellesskapet og i tredjestater,
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. tioissa.
fastsettelsen av kriterier for å vurdere inn virkning på miljøet med henblikk på anvendelse og mulig revisjon av direktiv 85/337/EØF (') som fastsatt i artikkel 11 i nevnte direktiv.
ympäristöystävällisten tekniikoiden ja me netelmien sekä niiden käytön ja leviämisen edistäminen yhteisössä ja kolmansissa maissa,
For Rådet G. COLLINS Formann
Neuvoston puolesta Puheenjohtaja G. COLLINS
O Datoen denne forordning skal tre i kraft skal offentliggiøres i De Europeiske Fellesskaps Tidende.
ympäristövaikutusten arviointiperusteiden vahvistaminen ottaen huomioon direktiivin 85/337/ETY(') soveltamisen ja sen mahdollisen tarkistamisen direktiivin 11 artiklan mukaisesti.
Vedlegg
Liite
A. Samarbeid med det felles forskningssenteret ingssenteret av målemetoder på
A. Yhteistyö yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa
B. Samarbeid med Eurostat 1.
B. Yhteistyö Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) kanssa 1.
Systemet skal i den grad det er mulig gjøre bruk av det statistiske informasjonssystemet opprettet av Eurostat og de nasjonale statistiske tjenestene i medlemsstatene.
Järjestelmä käyttää mahdollisuuksien mukaan Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston perustamia sekä jäsenvaltioissa olevia kansallisia tilastollisia järjestelmiä.
Harmonisering miljøområdetC).
• mittauslaitteiden keskinäinen yhdenmu kaistaminen (') ;
Standardisering av dataformater.
• tietomuotojen standardointi;
Utvikling av nye målemetoder og instrumenter for bruk på miljøområdet.
• ympäristön tilaa mittaavien uusien mene telmien ja laitteiden kehittäminen;
Det statistiske programmet for miljøområdet skal avtales mellom byråets daglige leder og administrerende direktør for Eu rostat, og vil bli forelagt byråets styre og komiteen for det statistiske program for godkjenning.
Ympäristöalan tilasto-ohjelma hyväksytään keskuksen toiminnanjohtajan ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston pääjohtajan yhteisellä sopimuksella sekä esitetään keskuksen johtokunnan ja tilasto-ohjelmakomitean hyväksyttäväksi. syttäväksi.
(') Samarbeid på disse områdene skal også ta hensyn til arbeidet som utføres av Fellesskapets referansekontor.
• muut tehtävät, joista sovitaan keskuksen toiminnanjohtajan ja yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtajan kesken.
Det statistiske programmet skal utformes og gjennomføres innen rammene for de in ternasjonale statistiske organene, som De forente nasjoners statistiske kontor, Den europeiske statistikerkonferanse og OECD.
Tilasto-ohjelma laaditaan ja pannaan täytäntöön osana kansainvälisten tilastoista vastaavien toimielinten, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien tilastokomission, Euroopan tilastokonferenssin (CES) sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toi mintaa.
1210/90 av 7. mai 1990, som oppretter Det europeiske miljøbyrået og det europeiske nettet for miljøinformasjon og miljøobservasjon.
Keskus julkaisee vuosittain tammikuussa Euroopan ympäristökeskuksen toimintaa koskevan yleiskertomuksen EYK.n ja Eionetverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa 1210/90 olevan 8 artiklan mukaisesti.
Denne rapporten framlegges for Europaparlamentet, Rådet, Kommisjonen og medlemsstatene og gir en generelt bilde av virksomheten ved byrået i det foregående året.
Selonteko esitellään Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille, ja se antaa yleiskuvan keskuksen kuluneen vuoden toiminnasta.
Den er tilgjengelig på alle offisielle EU-språk.
Siihen voi tutustua kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.
Det europeiske miljøbyrå
Euroopan ympäristökeskus
Det europeiske miljøbyrå
Euroopan ympäristökeskus #
Innholdet av denne rapport avspeiler ikke nødvendigvis Det europeiske miljøbyrå, Europakommisjonens eller andre EU- institusjoners offisielle holdning.
Tämän raportin sisältö ei välttämättä vastaa Euroopan komission tai muiden yhteisön toimielimien virallisia kantoja.
Hverken Det europeiske miljøbyrå eller enkeltpersoner eller selskaper, som opptrer på byråets vegne, kan gjøres ansvarlige for den bruk, som måtte blive gjort av informasjonene i denne rapport.
Euroopan ympäristökeskus tai sen nimissä toimiva henkilö tai yritys eivät vastaa tämän raportin sisältämän tiedon mahdollisista käyttötarkoituksista.
På internet fås en mengde andre opplysninger om EU via Europa serveren (http://europa.eu.int).
Internetistä saa runsaasti tietoa Europa-palvelimen välityksellä (http:// europa.eu.int)
Bibliografiske data finnes bakerst i denne publikasjon
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.
Luxemburg: Kontoret for De Europeiske Fellesskapers Offisielle Publikasjoner, 1998
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1998
Trykket på klorfritt bleket resirkulert papir
Painettu kloorittomasti valkaistulle uusiopaperille
Rapporten bygger på Europas miljø: Dolms-rapporten, og er en oppdatering av denne. Den er ment som et nøkkelbidrag til Konferansen Miljø for Europa, som skal arrangeres i Århus ijuni 1998, der alle Europas miljøministre vil møtes for fjerde gang.
Raportin tarkoituksena on luoda pohja kesäkuussa 1998 Arhusisssa jäljestettävälle Euroopan ympäristökonferenssille, joka on neljäs kaikkien Euroopan valtioiden ympäristöministereiden välinen tapaaminen. Tämä raportti perustuu raporttiin Euroopan ympäristö: Dobris-arvioinli, joka saatetaan samalla ajan tasalle.
Doerø-rapporten ble utgitt i 1995 og var den første alleuropeiske miljørapporten utgitt av Det europeiske miljøbyrå (EEA).
Se oli ensimmäinen yleiseurooppalainen ympäristön tilaa koskeva raportti, jonka Euroopan ympäristökeskus (EEA) julkaisi vuonna 1995.
Rapporten omfattet 46 land.
Kyseinen laaja raportti kattoi 46 maata ja perustui tietoihin, jotka uloittuivat pääosin aina vuoteen 1992 saakka.
Den var i stor grad basert på foreliggende data fram til rundt 1992 og ga en vurdering av miljøets tilstand i hele Europa på det tidspunkt.
Niiden perusteella arvioitiin ympäristön tila koko Euroopan alueella kyseisenä ajankohtana.
Doim-rapporten ble presentert på den tredje alleuropeiske miljøministerkonferansen, som ble arrangert i Sofia i oktober 1995.
Doôra-arviointi julkistettiin kolmannessa kaikkien Euroopan valtioiden ympäristöministereiden konferenssissa,joka jäljestettiin Sofiassa lokakuussa 1995.
Formålet med disse konferansene er å fastlegge prinsipper og politikk for å bedre miljøet, få i stand en tilnærming av miljøpolitikken i den alleuropeiske region og sikre et mer bærekraftig utviklingsmønster i Europa.
Näiden konferenssien tarkoituksena on luoda periaatteet ja menettelytavat ympäristön parantamiseksi, ympäristöpoliittisten toimien lähentämiseksi koko Euroopassa sekä kestävämmän kehitysmallin saavuttamiseksi Euroopassa.
På møtet i Sofia erklærte miljøministrene at rapporten utgjorde et viktig basisdokument som framskritt innenfor rammen av Miljøprogrammet for Europa (EPE) kunne vurderes opp mot. De anmodet EEA om å utarbeide en ny rapport til deres neste møte, i Danmark i 1998.
Sofian tapaamisessa ministerit suhtautuivat raporttiin myönteisesti pitäen sitä tärkeänä perusasiakirjana, jonka pohjalta Euroopan ympäristöohjelman (EPE) mukaista tulevaa kehitystä voidaan arvioida.
Rapporten fokuserer på de 12 viktigste miljøproblemene som ble identifisert i forrige rapport og viser hvordan situasjonen har utviklet seg siden «Miljøvern for Europa»-prosessen ble innledet i 1991 (i praksis tas ofte 1990 som referanseår).
Raportissa keskitytään edellisessä raportissa yksilöityihin 12 ympäristöongelmaan, ja siinä esitetään, kuinka tilanne on kehittynyt vuonna 1991 käynnistyneen Euroopan ympäristöohjelman jälkeen (käytännössä vertailuvuotena pidetään usein vuotta 1990).
Fokuseringen er basert på mandatet fra ministerkonferansen i Sofia, men innebærer ikke at alle miljøproblemer i Europa behandles her.
Tämä Sofian ministerikonferenssin toimeksiantoon perustuva rajaus merkitsee sitä, ettei kaikkia Euroopassa esiintyviä ympäristöongelmia käsitellä tässä yhteydessä.
Vi tar sikte på å gjøre Det europeiske miljøbyrås rapporter gradvis mer omfattende i framtiden.
Euroopan ympäristökeskuksen tulevissa raporteissa pyritään vähitellen entistä laajempaan kattavuuteen.
I tillegg til å inneholde informasjon om miljøets tilstand og tendenser innenfor de 12 problemområdene, identifiserer rapporten de viktigste samfunnsøkonomiske drivkreftene som påvirker Europas miljø.
Sen lisäksi, että raportissa annetaan tietoa ympäristön tilasta ja 12 ympäristöongelmaan liittyvistä kehityslinjoista, siinä yksilöidään tärkeimmät sosioekonomiset tekijät, joiden luoma paine kohdistuu Euroopan ympäristöön.
Rapporten gir et bilde av hvordan miljøtilstanden er endret og identifiserer nøkkelområder hvor ytterligere tiltak er påkrevet.
Raportissa kuvataan selkeästi Euroopan ympäristön muuttuva tila ja yksilöidään avainalueet, joilla lisätoimet ovat tarpeen.
Miljøeksperter fra mange europeiske land har bidratt til EEAs arbeid med rapporten.
Monien Euroopan maiden ympäristöasiantuntijat ovat avustaneet ympäristökeskusta tämän raportin valmistelussa.
Dessverre finnes det fremdeles ikke omforente ordninger for innsamling av harmoniserte miljødata på europeisk plan, og det til tross for at dette er blitt prioritert innenfor EPE.
Valitettavasti järjestelmät ovat vielä riittämättömät yhdenmukaisen ympäristöä koskevan tiedon keräämiseksi eurooppalaisella tasolla vaikka tämä toiminta on arvioitu tärkeäksi ympäristöohjelmassa.
De ressurser som ble stilt til rådighet for utarbeidelsen av denne rapporten var ikke som sådan tilstrekkelige til å overkomme dette problemet, og de ulike landene har derfor fått varierende dekning i rapporten.
Tämän raportin valmistelussa käytettävissä olleet tietolähteet eivät pystyneet voittamaan tätä ongelmaa, joten raportin kattavuus vaihtelee maittain.
Det var spesielt ikke mplig å unngå en overvekt på Vest-Europa.
Erityisesti ei voitu välttää painottumista Länsi-Eurooppaan, päin.
Likevel gir rapporten en meget omfattende og pålitelig oversikt, med konklusjoner understøttet av et omfattende bakgrunnsmateriale fra hele Europa.
Tästä huolimatta raportti tarjoaa erittäin kattavan ja luotettavan yleiskatsauksen, jonka johtopäätösten perustana on merkittävä koko Eurooppaa koskeva tausta-aineisto.
Neste del av denne oversikten inneholder en oppsummering av de framskritt som er gjort innenfor de største miljøproblemene i Europa, og avsluttes med en analyse av de viktigste samfunnssektorenes bidrag til problemene og deres løsning.
Tämän yleiskatsauksen seuraavassa jaksossa esitetään lyhyesti Euroopan keskeisten ympäristöongelmien kehitys sekä analyysi tärkeimpien yhteiskuntasektoreiden vaikutuksista ongelmiin ja niiden ratkaisuihin.
Siste del oppsummerer de 12 miljøemnene som behandles i hovedrapporten.
Viimeisessä jaksossa esitetään tiivistelmät varsinaisessa raportissa tarkastelluista 12 ympäristöongelmasta.
Vest-Europa (EU+EFTA+Sveits) Belgia, Danmark, Det forente kongeriket, Finland, Frankrike, Hellas, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Portugal, Spania, Sverige, Tyskland, Østerrike + Island, Liechtenstein, Norge, Sveits.
Länsi-Eurooppa (EU+EFTA+Sveitsi) Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, + Islanti, Liechtenstein, Norja, Sveitsi
Sentral- og Øst-Europa (alle sentraleuropeiske land, de baltiske stater, Tyrkia, Kypros og Malta) Albania, Bosnia-Hercegovina, Bulgaria, Den tsjekkiske republikk, Kroatia, Estland, Den tidligere republikken Jugoslavia, Den tidligere jugoslaviske republikken Makedonia (FYROM), Latvia, Litauen, Ungarn, Polen, Romania, Den slovakiske republikk, Slovenia, samt Tyrkia, Kypros og Malta.
KIE: Keski-ja Itä-Eurooppa (kaikki Keski-Euroopan maat, Baltian maat, Turkki, Kypros ja Malta) Albania, Bosnia-Hertsegovina, Bulgaria, Tsekki tasavalta, Kroatia, Viro, Jugoslavian liittotasavalta, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Romania, Slovakian tasavalta, Slovenia sekä Turkki, Kypros ja Malta
Europas nye, uavhengige stater (utenom de baltiske stater) Armenia, Aserbajdsjan, Hviterussland, Georgia, Moldova, Den russiske føderasjon, Ukraina.
IVY: Euroopanpuoleiset Itsenäisten valtioiden yhteisön jäsenet Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova, Venäjän federaatio, Ukraina
I løpende tekst brukes av og til «Øst-Europa» som en samlebetegnelse på de sentral- og østeuropeiske landene og de nye, uavhengige statene.
Lyhyyden vuoksi tekstissä käytetään joskus ilmaisua Itä-Eurooppa tarkoittamaan sekä Keski-ja Itä-Euroopan maita että euroopanpuoleisia IVY-maita.
PROBLEMER Tabell 1 gir en samlet oversikt over framskritt gjort i løpet av (grovt regnet) de siste fem årene for hvert av Europas 12 riktigste miljøproblemer identifisert i -Depris-rapporten og som evalueres i denne rapporten.
Taulukossa 1 esitetään yleisarvio kunkin Doôw­arvioinnissa yksilöidyn ja tässä raportissa tarkastellun 12 Euroopan tärkeimmän ympäristöongelman kehittymisestä noin viiden viimeisen vuoden aikana.
FRAMSKRITT politikk klimaendring nedbryting av ozonlaget forsuring bakkenær ozon kjemikalier avfall biologisk mangfold vann og vassdrag miljøet ¡ hav- og kystområder jordforringelse bymiljø
KEHITYS ympäristön tila ilmastonmuutos yläilmakehän otsonin väheneminen happamoituminen alailmakehän otsoni kemikaalit jätteet biologinen monimuotoisuus sisävedet meri- ja rannikkoympäristö maaperän laadun huononeminen kaupunkiympäristö teknologiset ja luonnonriskit
■ teknologiske og naturlige farer forklaring: _ positiv utvikling politisk eller med hensyn til miljøets tilstand.
Symbolit: Toimerpiteiden tai ympäristön tilan kehityssuunta on myönteinen.
_ en viss utvikling politisk, men utilstrekkelig til å behandle problemet i dets fulle bredde (herunder utilstrekkelig geografisk dekning).
Jonkinlaista kehitystä toimenpiteissä, mutta riittämättömästi koko ongelman ratkaisemiseksi (riittämätön maantieteellinen kattavuus mukaan lukien).
Få eller ingen endringer i miljøtilstanden.
Ympäristön tilassa vain vähän muutosta tai ei muutoksia ollenkaan.
Kan også indikere usikker eller variabel utvikling på forskjellige områder.
Voi kuvata myös epävarmaa tai vaihtelevaa kehitystä eri aloilla.
liten utvikling på det politiske plan eller ugunstig utvikling av miljøtilstanden.
Vain vähän kehitystä toimenpiteissä tai epäsuotuisaa kehitystä ympäristön tilassa.
Kan også indikere vedvarende høy belastning eller dårlig ■ miljøtilstand.
Voi kuvata myös jatkuvaa suurta kuormitusta tai ympäristön heikkoa tilaa.
Vi skiller mellom framskritt når det gjelder utvikling av politikk og framskritt når det gjelder bedring av miljøets kvalitet - som ikke alltid holder helt tritt med den politiske utviklingen.
Taulukossa ympäristöpoliittisten toimenpiteiden kehityksen edistyminen erotetaan edistymisestä ympäristön laadun parantamisessa ­ mikäjoskus on toimenpiteiden kehitystäjäljessä.
Det er ikke til å unngå at informasjonsgrunnlaget som rapporten er basert på, er mer pålitelig på noen områder enn på andre.
Tämän arvioinnin tietopohja on toisissa asioissa väistämättä luotettavampi kuin toisissa.
Dette er særlig svakt innenfor områdene kjemikalier, biologisk mangfold og bymiljø.
Tietopohja on erityisen heikko kemikaalien, biologisen monimuotoisuuden ja kaupunkiympäristön osalta.
Derfor vil for eksempel det «nøytrale tegn» for framskritt når det gjelder politikk for bakkenær ozon være mer solid begrunnet og bedre forstått enn tilsvarende vurdering for kjemikalier, der en endret forståelse av de underliggende problemer og stor mangel på data har hemmet forsøkene på evaluering.
Siten esimerkiksi alailmakehän otsonia koskevien ympäristötoimien kehitystä kuvaava "neutraali" merkki perustuu vahvemmalle pohjalle ja tietämykselle kuin vastaavat kemikaaleille annetut merkit, joiden kohdalla muuttuvat käsitykset siitä, mistä pohjimmiltaan on kysymys samoin kuin vakavat tiedonpuutteet ovat hankaloittaneet arviointiyrityksiä.
Tabell 2: Framskritt i forhold til de oppsatte mål
Taulukko 2: Kehitys kohti tavoitteita
Takket være en årelang kraftinnsats for å samordne politikk og tiltak både innenfor og utenfor Europa for å redusere skadelige utslipp og bedre atmosfærens kvalitet har de fleste europeiske land fått vesentlige reduksjoner i utslippene av flere stoffer som truer miljøet og den menneskelige helse.
Useiden vuosien ajan on toimittu voimakkaasti ympäristöpoliittisten toimenpiteiden yhteensovittamiseksi koko Euroopassa ja sen ulkopuolella. Tavoitteena olleet haitallisten päästöjen vähentäminen ja ilmakehän laadun parantaminen ovatjohtaneet useimmissa Euroopan maissa merkittäviin ympäristöä ja ihmisten terveyttä uhkaavien aineiden päästöjen vähennyksiin.
Blant disse stoffene linner vi svoveldioksid, bly og ozonnedbrytende stoffer.
Näitä aineita ovat rikkidioksidi, lyijyjä otsonia vähentävät aineet.
Det har vært mindre reduksjoner i utslippene av nitrogenoksider og NMVOC (ikke-metanholdige flyktige organiske forbindelser).
Pienempiä vähennyksiä on tapahtunut typen oksidien ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (muut kuin metaani) päästöissä (Non­Methane Volatile Organic Compounds, NMVOC).
Situasjonen i:
Tilanne vuonna:
Målet nådd, se tekst
Tav. muk., ks. teksti Tavoitteen muka sesti Tavoitteen muka sesti
KLIMAENDRING CO,utslipp Vest-Europa Sentral- og Øst-Europa
ILMASTONMUUTOS CO,-päästöt Länsi-Eurooppa KIE IVY
Mål: utfasing av KFK innen 01.01.95, med unntak for
Kioton kokouksen tavoitteet.
91 stablisering på 1987-nivå, EU-mål -30% I forhold til 1990-nivå
Ensimmäisen CLRTAP-NO,-pöytäkirjan tavoite: vakiinnuttaminen V. 1987 tasoille, EU:n tavoite: 30% v. 1990 tasoista.
Europas nye, uavhenqiqe stater
ΝΟ,-pããstõt Länsi-Eurooppa KIE IVY
Vil nok ikke bli nådd
Ei todennäk. saav.
VOC utslipp West-Europa Central- og Øst-Europa Europas nye, uavhenqiqe stater
VOC-päästöt Länsi-Eurooppa K!E iw
Merk: Data foreligger bare for 4 av de nye, uavhengige statene i Europa (Hviterussland, Moldova, Den russiske føderasjon og Ukraina).
Huomautus: IVY-maiden tiedot koskevat ainoastaan neljää maata (Moldova, Ukraina, Valko-Venäjä ja Venäjän federaatio).
CLRTAP = UNECE-konven-sjonen om langtransportert, grenseoverskridende luftforurensning.
CLRTAP= YK:n Euroopan talouskomission maasta toiseen kaukokulkeutuvien ilman epäpuhtauksien yleissopimus (UN-ECE Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution).
Selv om denne evalueringen gjøres for hele området, gjelder målene bare for de land som er part i konvensjonene.
Vaikka tämä arviointi on tehty koko alueen osalta, tavoitteet koskevat ainoastaan maita, jotka ovat sopimusten osapuolina.
I Vest-Europa skyldes disse endringene først og fremst gjennomføringen av politiske tiltak for å redusere utslippene, pluss strukturelle endringer i industriproduksjonen og overgangen til renere brensler.
Länsi­Euroopassa nämä muutokset ovat seurausta pääasiassa päästövähennyksiä koskevien toimien toteuttamisesta, teollisuustuotannon rakennemuutoksista sekä puhtaampiin polttoaineisiin siirtymisestä.
I Sentral-og Øst-Europa har virkningene av reduksjonstiltakene på langt nær bidratt i like stor grad som den
Keski­ja Itä­Euroopassa vähentämistoimenpiteiden vaikutuksia ovat peittäneet taloudellisesta rakennemuutoksesta seuranneet jyrkät vähennykset energian käytössä ja teollisuustuotannossa, mikä on vähentänyt merkittävästi sekä käyttömääriä että päästöjä.
Framskritt som er gjort for å nå målene for reduksjon av utslipp til luft er vist i tabell 2.
Kehitys ilmapäästöjen vähennystavoitteisiin nähden esitetään taulukossa 2.
Det er bare for forurensende stoffer nevnt i denne tabellen at konvensjoner og protokoller har satt kvantitative mål på alleuropeisk plan.
Ainoastaan tässä taulukossa mainituille saasteille on yleissopimuksissa ja pöytäkirjoissa määritelty määrälliset tavoitteet yleiseurooppalaisella tasolla.
Til tross for de framskritt som er gjort, som vi ser av tabell 2, må utslipp av flere stoffer reduseres ytterligere om allerede omforente mål og planlagte nye mål skal oppfylles.
Taulukossa 2 näkyvästä kehityksestä huolimatta monien saasteiden päästöjä on vielä vähennettävä, jotta jo sovitut tavoitteet - sekä uudet suunnitellut tavoitteet - voidaan saavuttaa.
Mesteparten av utslipps reduksjonene så langt skyldes endringer i økonomiske forhold og tiltak rettet mot store kilder innen industri-og eneigisektoren.
Suurin osa tähän mennessä saavutetuista päästövähennyksistä on ollut seurausta taloudellisista muutoksista sekä teollisuus-ja energiasektorien suuriin päästölähteisiin kohdistetuista toimenpiteistä.
Med unntak av bly fra bensin har det vært mindre framgang å spore når det gjelder utslipp fra diffuse kilder som travsport og jordbruk, som av natur er vanskeligere å få under kontroll og som krever bedre samkjøring av miljøpolitikken og politikken på andre områder.
Bensiinin sisältämää lyijyä lukuun ottamatta saavutukset hajakuormituslähteiden, kuten liikenteen ja maatalouden, päästövähennyksissä ovat olleet vaatimattomampia. Niiden luonteestajohtuen valvonta on vaikeampaa ja edellyttää ympäristöpolitiikan parempaa yhdentämistä muihin politiikkoihin.
klimaendring Selv om det har vært en viss reduksjon i utslippene av drivhusgasser (CO.,-utslippene gikk i Europa sett under ett ned med 12 % og i Vest-Europa med 3 % fra 1990 til 1995), skyldes mye av dette økonomiske endringer som nedbyggingen av tungindustrien i Øst-Europa og overgangen fra kull til gass i kraftproduksjonen i enkelte vesteuropeiske land.
Vaikka kasvihuonekaasujen päästöissä onkin saavutettu jonkin verran vähennyksiä (hiilidioksidipäästöt vähenivät koko Euroopassa 12 prosentilla ja Länsi-Euroopassa 3 prosentilla vuosina 1990 -1995), monet näistä vähennyksistä johtuivat taloudellisista muutoksista, kuten esimerkiksi siitä, että Itä-Euroopassa valtaosin luovuttiin raskaasta teollisuudesta ja että eräiden Länsi-Euroopan maiden sähköntuotannossa siirryttiin kivihiilestä kaasuun.
Energiforsyningen er den enkeltsektoren som bidrar mest til CO,,-utslippene (rundt 35 % i 1995). Industri, transportog husholdninger/ kommersiell senior står for rundt 20 % hver.Bidraget fra transportsektoren er økende.
Energiantuotanto-sektori on suurin hiilidioksidipäästöjen aiheuttaja (noin 35 prosenttia vuonna 1995), päästöt ovat suunnilleen yhtä suuret (kunkin noin 20 prosenttia) teollisuudesta, liikenteestä sekä kotitalouksista yhdessä kaupallisen sektorin kanssa, ja liikennesektorin päästöt kasvavat.
Hva EU angår, indikerer det siste «business as usual»-scenariet fra EU-kommisjonen en økning på 8 % i CO„-utslippene mellom 1990 og 2010, noe som står i sterk kontrast til dagens mål om en reduksjon på 8 % (for en samlet gruppe på seks klimagasser, inkludert CO,,) for Den europeiske union, som avtalt i Kyoto i desember 1997.
Euroopan unionin osalta Euroopan yhteisöjen komission uusimmassa "tätä menoa" ("business as usual") -vaihtoehdossa ennustetaan hiilidioksidipäästöjen kasvavan kahdeksan prosenttia vuosina 1990 - 2010, mikä on silmiinpistävä vastakohta nykyiselle kahdeksan prosentin vähennystavoitteelle (kuuden kaasun muodostaman "korin" osalta, hiilidioksidi mukaan lukien), josta sovittiin Kiotossa joulukuussa 1997.
Det vil helt klart bli behov for tiltak på alle plan som berører alle økonomiske sektorer dersom målet fra konferansen i Kyoto skal nås.
Tarvitaan selvästikin kaikilla tasoilla kaikkiin talouden aloihin vaikuttavia toimia, mikäli Kioton tavoitteet aiotaan saavuttaa.
Gjennomføringen av Montreal-protokollen og påfølgende utvidelser av denne har gitt en global reduksjon av produksjonen og utslippene av ozonnedbrytende stoffer med 80-90 %.
Montrealin pöytäkirjan ja sen myöhempien lisäysten täytäntöönpano ovat laskeneet otsonia vähentävien aineiden tuotantoa ja päästöjä maailmanlaajuisesti 80 - 90 prosentilla.
Tilsvarende reduksjoner er gjennomført i Europa.
Vastaavia vähennyksiä on saavutettu myös Euroopassa.
Fordi det fremdeles er store mengder ozonnedbrytende stoffer i den øvre atmosfære, vil det imidlertid gå mange tiår før ozonnivået i stratosfæren er gjenoppbygget.
Yläilmakehän otsonipitoisuuksien palautuminen kestää kuitenkin useita vuosikymmeniä, sillä otsonia vähentävät aineet pysyvät yläilmakehässä.
Dette understreker hvor viktig det er å redusere utslippene av resterende ozonnedbrytende stoffer (HKEKer, metylbromid) og sikre at eksisterende tiltak blir håndhevet for å framskynde gjenoppbyggingen av ozonlaget.
Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on pienentää jäljellä olevien otsonia vähentävien aineiden (HCFC-yhdisteet, metyylibromidi) päästöjä ja varmistaa, että nykyiset toimet pannaan asianmukaisesti täytäntöön otsonikerroksen palautumisen nopeuttamiseksi.
Det har vært en viss framgang siden floim-rapporten når det gjelder å få kontroll over problemet med forsuring, hovedsakelig som et resultat av den pågående reduksjonen av svoveldioksidutslippene (50 % fra 1980 til 1995 for Europa sett under ett).
Doôra-arvioinnin jälkeen on jonkin verran edistytty happamoitumisongelman saamisessa hallintaan pääasiassa rikkidioksidipäästöjen jatkuvan vähentämisen seurauksena (50 prosenttia vuosina 1980 - 1995 koko Euroopassa).
Utslippene av nitrogenoksid og ammoniakk har falt med 15 %.
Typen oksidien ja ammoniakin päästöt ovat pudonneet noin 15 prosentilla.
For rundt 10 % av Europas landareal er imidlertid mengden sur nedbør fremdeles for høyt.
Noin 10 prosentilla Euroopan maa-alueesta happaman laskeuman taso on kuitenkin yhä liian korkea.
Når det gjelder NO -utslippene fra transportsektoren, har miljøpolitikken ikke holdt tritt med den økte bruken av transportmidler - veksten i antallet og bruken av biler utligner gevinsten av tekniske forbedringer som økt bruk av renere motorer og katalysatorer i personbiler.
Liikenteen aiheuttamien NOx-päästöjen osalta ympäristöpolitiikka ei ole pysynyt liikenteen kasvun mukana- autojen lukumäärän ja käytön kasvu syrjäyttää teknisten parannusten tuottamat edut, kuten puhtaampien moottoreiden lisääntyneen käytön ja henkilöautojen pakokaasukatalysaattoreiden tuomat edut.
På grunn av dette er transportsektoren blitt den største bidragsyteren når det gjelder utslipp av nitrogenoksid.
Tämä on johtanut siihen, että liikennesektorista on tullut typen oksidipäästöjen tärkein aiheuttaja.
Det store vekstpotensialet innen privat transport i Sentral- og Øst-Europa og i de nye, uavhengige statene i Europa vil trolig forverre dette problemet.
Yksityisautoilun mahdollinen voimakas kasvu KIE-ja IVY-maissa pahentaa todennäköisesti ongelmaa.
Til tross for økende trafikknivåer i hele Europa var det en vesentlig reduksjon (14 %) i utslippet av ozonproduserende stoffer i Europa sett under ett fra 1990 til 1995 takket være en kombinasjon av kontrolltiltak innenfor ulike sektorer og økonomisk omorganisering i Øst-Europa.
Koko Euroopan alueella tapahtuneesta liikennemäärien kasvusta huolimatta Euroopassa saavutettiin huomattava vähennys (14 prosenttia) otsonia muodostavien aineiden kokonaispäästöissä vuosina 1990 - 1995. Tämä tapahtui eri alojen rajoitustoimien sekä Itä-Euroopan taloudellisten muutosten yhdistelmänä.
Sommersmog, som skyldes høye konsentrasjoner av bakkenær ozon, er likevel fremdeles el hyppig problem i mange europeiske land og utgjør en trussel både mot den menneskelige helse og mot vegetasjonen.
Kaikesta huolimatta ihmisten terveyttä ja kasvillisuutta uhkaavaa alailmakehän otsonin korkeista pitoisuuksista johtuvaa savusumua esiintyy yhä usein kesäisin monissa Euroopan maissa.
Ytterligere store reduksjoner i utslippene av NO og NMVOC på hele den nordlige halvkule må gjennomføres for å sikre noen vesentlig reduksjon av konsentrasjonene av bakkenær ozon.
NOs-ja NMVOC-päästöjä on edelleen vähennettävä tuntuvasti koko pohjoisen pallonpuoliskon alueella, jotta alailmakehän otsonin pitoisuuksia saataisiin alennettua merkittävästi.
Annet trinn i No^-protokollen av 1988 under UNECE-konvensjonen om langtransportert, grenseoverskridende luftforurensning (CLRTAP) vil være en multiforurensnings-, multieffektprotokoll som tar opp problemene fotokjemisk smog, forsuring og eutrofiering.
Seuraava vaihe vuoden 1988 YK:n Euroopan talouskomission valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen (CLRTAP) NO -pöytäkirjassa on monisaastukemonivaikutuspöytäkirja, joka koskee erityisesti valokemiallista saastumista, happamoitumista ja rehevöitymistä.
Protokollen forventes å kunne vedtas i 1999 og vil sannsynligvis ta sikte på enda større utslipps-
Sen oletetaan olevan valmis hyväksyttäväksi vuonna 1999, ja siinä tähdätään todennäköisesti entistä tiukempiin päästövähennyksiin. Nopeasti
På grunn av det enorme antallet kjemikalier som er i vanlig bruk og mangelen på kunnskaper om hvordan de beveger seg gjennom- og akkumuleres i miljøet og deres innvirkning på mennesker og miljøet, er det ennå ikke helt klart hvilken trussel kjemikalier utgjør mot miljøet og den menneskelige helse.
Kemikaalien ympäristölle ja ihmisten terveydelle aiheuttaman uhan laajuus on yhä epäselvä, koska yleisessä käytössä olevien kemikaalien määrä on valtava ja koska ei tiedetä tarkasti, kuinka nämä kemikaalit kulkeutuvat ja kerääntyvät ympäristössä. Myös niiden ekologiset vaikutukset ja vaikutukset ihmisiin ovat epäselviä.
Fordi det er vanskelig å vurdere toksisiteten ved mange potensielt skadelige kjemikalier (og blandinger av disse) som brukes eller slippes ut, tar noen av dagens kontrolstrategier sikte på å redusere «belastningen» av kjemikalier i miljøet (og dermed eksponeringen for dem) ved å fjerne dem eller redusere bruken og utslippene av dem.
Monien käytössä olevien tai myytäväksi hyväksyttyjen, mahdollisesti •haitallisten kemikaalien (ja niiden seosten) toksisuuden arvioimisvaikeuksien takia eräät nykyiset rajoitusstrategiat suunnataan nyt ympäristön "kemikalisoitumisen" vähentämiseen (ja näin ollen niille altistumisen vähentämiseen) vähentämällä kyseisten kemikaalien käyttöä ja päästöjä tai kieltämällä niiden käyttö kokonaan.
Nye instrumenter, som frivillige reduksjonsprogrammer og registre over giftige/ forurensende utslipp, får stadig mer oppmerksomhet.
Uusiin toimintatapoihin, kuten vapaaehtoisiin vähennysohjelmiin sekä vaarallisten päästöjen rekistereihin (Toxic Release Inventories) ja saastepäästörekistereihin (Pollutant Emission Registers) kiinnitetään yhä enemmän huomiota.
Samlet avfallsproduksjon er rapportert å ha økt med nesten 10 % fra 1990 til 1995.
Ilmoitettujen tietojen perusteella syntyneen jätteen kokonaismäärän on arvioitu kasvaneen lähes 10 prosenttia vuosina 1990 - 1995.
En del av den tilsynelatende økningen kan imidlertid komme av bedret avfallsovervåking.
Osa havaitusta kasvusta voi kuitenkin johtua parantuneesta jäteseurannasta.
I de fleste land domineres avfallshåndteringen fortsatt av den billigste løsningen, nemlig landfyllinger.
Monissa maissa jätehuollossa turvaudutaan yhä enimmäkseen halvimpaan käytettävissä olevaan vaihtoehtoon: kaatopaikkoihin.
Avfallsminimering og avfallsforebygging vinner stadig bredere aksept som mer ønskelige.løsninger for avfallsforvaltning, men vi kan ennå ikke påvise noen samlet tendens i riktig retning.
Jätteen syntymisen estäminen ja määrän minimointi tunnustetaan yhä laajemmin parhaimmiksi ratkaisuiksi jätehuoltoon, vaikka tämänsuuntaista yleiskehitystä ei ole vielä nähtävissä.
Resirkulering vil generelt lykkes bedre i land som har en sterk infrastruktur for avfallsforvaltning.
Kierrätys näyttää onnistuvan paremmin maissa, joissa on vahva jätehuollon infrastruktuuri.
Prioritetene i Sentral- og Øst-Europa og i de nye, uavhengige statene i Europa omfatter blant annet forbedring av den kommunale avfallsforvaltning gjennom styrket kildesortering og forvaltning av landfyllingene, innføring av lokale resirkuleringstiltak samt gjennomføring av særlige lavkosttiltak for behandling og deponering.
KIE-ja IVY-maiden tärkeimpiin tehtäviin kuuluvat yhdyskuntajätehuollon parantaminen jätteiden lajittelua tehostamalla ja kaatopaikkojen paremmalla hoidolla, paikallisten kierrätysaloitteiden tekeminen sekä niin ikään tärkeimpien kaatopaikkojen haittojen vähentäminen ja ympäristön suojaaminen pienin kustannuksin.
Det samlede presset på det biologiske mangfold som skyldes menneskelige aktiviteter (intensivt jordbruk, skogbruk, urbanisering og infrastrukturutvikling, i tillegg til forurensning) har generelt økt siden Doerø-rapporten ble utarbeidet.
Ihmisen toiminnasta johtuva (voimaperäinen maatalous, metsätalous, kaupungistuminen ja infrastruktuurien kehittäminen sekä saastuminen) biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuva kuormitus on yleisesti ottaen kasvanut Doirw-arvioinnin jälkeen.