pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det trengs ytterligere metodologisk arbeid på området, men denne typen studier kan kanskje kompensere for eventuell underrapporering av overdosedødsfall, i tillegg til å måle omfanget av dødsfall som indirekte er relatert til narkotikabruk.
Vuosina 2004 ja 2005 huumekuolemien osuus kaikista 15–39-vuotiaiden kuolemista oli Euroopassa 4 prosenttia, ja yhdeksässä maassa se oli yli
Selv om sammenlignbarheten for europeiske data er blitt bedre i løpet av de siste årene, er det fremdeles forskjeller i rapporteringskvalitet fra land til land. Tallmaterialet er derfor ikke alltid direkte sammenlignbart.
Neulojen ja ruiskujen vaihto-ohjelmia tarjoavilla erikoisyksiköillä voi olla muitakin tärkeitä kansanterveyteen liittyviä tehtäviä, esimerkiksi riskien arviointi ja tietoisuuden lisääminen riskikäyttäytymisestä asiakkaiden keskuudessa, asiakkaiden lähettäminen testeihin ja rokotuksiin sekä ohjaaminen perusterveydenhuollon ja huumehoidon piiriin.
Omfanget av narkotikarelaterte dødsfall kan uttrykkes som: antall rapporterte tilfeller, dødelighet i en bestemt gruppe eller som andel av alle dødsfall.
Kovin tarkasti ei tiedetä, missä määrin huumehoitoyksiköissä on tarjolla tämäntyyppisiä lisäpalveluja, mutta äskettäin Englannissa tehdyn seurantatarkastuksen tulokset vahvistavat, että niitä olisi tarpeen kehittää.
Til tross for forskjeller i rapporteringskvalitet landene imellom kan man likevel lese trender for antall så vel som fellestrekk ved overdosetilfeller dersom metodene holdes uendret over tid.
Tarkastusraportissa todetaan, että asiakkaiden tietämys tartuntataudeista on melko heikko ja että vastuuyksiköiden tulisi nykyistä oma-aloitteisemmin tarjota neuvontaa, testausta ja rokotuksia.
Til sammen var det altså over 122 000 dødsfall i løpet av denne perioden.
Huumekuolemat ja kuolleisuus
Det er store variasjoner i narkotikarelatert dødelighet landene imellom, fra 3–5 (157
Yliannostusten lisäksi huumeidenkäyttäjiä kuolee välillisesti huumeidenkäyttöön liittyvistä syistä.
) til over 50 dødsfall pr. million innbyggere (gjennomsnittet var 18,3).
Esimerkiksi huumeiden injektiokäyttöön liittyviä aids-kuolemia oli lähes 1 400 vuonna 2003 (EuroHIV, 2006) (159), tosin tämä arvio saattaa osoittautua liian alhaiseksi.
Tall på over 20 pr. million ble rapportert av 11 europeiske land.
Muista välillisesti huumeidenkäyttöön liittyvistä syistä (esim. hepatiitista, väkivallasta, itsemurhasta tai tapaturmasta) johtuvien kuolemien määrää on vaikeampi arvioida.
Menn i alderen 15–39 år har typisk tre ganger høyere dødelighet (i snitt 61 dødsfall pr. million).
Arvioiden mukaan ainakin joissakin Euroopan kaupungeissa opioidien käyttö on suoraan tai välillisesti syynä ainakin 10–20 prosenttiin nuorten aikuisten kuolemista (Bargagli et al., 2006) (ks. alla).
Narkotikarelaterte dødsfall utgjorde 4 % av alle dødsfall blant europeere i alderen
Tähän lukuun olisi lisättävä vielä muihin huumeidenkäytön muotoihin (esim. kokaiiniin) liittyvä kuolleisuus, mutta sen osuutta on vaikea arvioida.
Opioider er til stede i de fleste tilfeller av akutte narkotikarelaterte dødsfall forårsaket av illegale rusmidler i EU og utgjør fra 46 % til 100 % (figur 12), da hovedsakelig heroin eller dens metabolitter.
Huumekuolemien määrä riippuu yliannostukseen liittyviä huumeita (varsinkin opioideja) käyttävien henkilöiden määrästä kyseisessä yhteisössä.
En frivillig datainnsamling om rusmidler involvert i narkotikadødsfall gjennomført i ni land i 2006 (161), bekreftet at mer enn ett rusmiddel vanligvis nevnes i forbindelse med opioidoverdoser (60–90 % av tilfellene), og at de dermed kan tilskrives blandingsmisbruk.
Muita tärkeitä tekijöitä ovat injektiokäyttäjien osuus, sekakäytön levinneisyys sekä hoito- ja ensiapupalvelujen saatavuus ja toimintaperiaatteet.
15–39 år i 2004–05 og over 7 % i ni land (158
Vaikka tietojen vertailukelpoisuus on EU:n tasolla viime vuosina parantunut, raportoinnin laadussa on maiden
) De fleste land har en nasjonal definisjon som er lik eller relativt lik EONNs, selv om enkelte land fremdeles inkluderer tilfeller som skyldes psykoaktive legemidler eller ikke-overdosedødsfall, vanligvis en begrenset andel (se metodeopplysninger i Statistiske opplysninger 2007, ”Sammendrag av narkotikarelaterte dødsfall: definisjoner og metodologiske spørsmål” og ”Standardprotokoll for narkotikarelaterte dødsfall (DRD), versjon 3.1”).)
) Ks. taulukko HSR-3 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.) Useimmissa maissa on nykyään kansallinen määritelmä, joka on sama tai samankaltainen kuin EMCDDA:n määritelmä, joskin jotkin maat sisällyttävät huumekuolemiin sellaiset kuolemat, jotka aiheutuvat psykoaktiivisista lääkkeistä tai joihin ei liity yliannostusta ja jotka muodostavat yleensä vain pienen osan kaikista huumekuolemista (ks. menetelmiä koskeva huomautus ”Drug-related deaths summary: definitions and methodological issues” ja ”DRD Standard Protocol, version 3.1” vuoden 2007 tilastotiedotteessa).)
Se tabell DRD-2 (del i), DRD-3 og DRD-4 i Statistiske opplysninger 2007.)
Ks. taulukot DRD-2 (osa i), DRD-3 ja DRD-4 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Frankrike hadde en dødelighet på 0,9 pr. million i 2005, noe som kan tyde på en viss underrapportering. Den var ti ganger høyere i 1994, da antallet overdosedødsfall begynte å falle.)
Ranskassa osuus oli 0,9 tapausta miljoonaa kohti vuonna 2005, joten osa kuolemista on todennäköisesti jäänyt kirjaamatta; luku oli kuitenkin noin kymmenkertainen vuonna 1994, jonka jälkeen yliannostuskuolemien määrä alkoi laskea.)
Se tabell DRD-5 i Statistiske opplysninger 2007.)
Ks. taulukko DRD-5 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Merk at tallene viser til vestlige og sentrale deler av WHO Europa, og altså dermed omfatter enkelte land utenfor EU, samt totale dødstall for Estland, Latvia og Litauen (østlig del).)
Luku viittaa WHO:n Euroopan aluetoimiston läntisiin ja keskisiin alueisiin, joihin kuuluu joitakin EU:n ulkopuolisia maita, sekä Viron, Latvian ja Liettuan (itäinen alue) kokonaiskuolleisuuteen.
Kapittel 8: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
Luku 8: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat
Dentsjekkiskerepublikk (2005) (
Tšekki (2005) (
Sverige(2003)
Ruotsi(2003)
(1) For Den tsjekkiske republikk ble EONNs Utvalg D-definisjon av akutte narkotikarelaterte dødsfall brukt i stedet for den nasjonale definisjonen.
Tšekin osalta käytettiin äkillisestä huumekuolemasta EMCDDA:n määritelmää kansallisen määritelmän sijaan.
Den nasjonale definisjonen omfatter forgiftning med psykoaktive legemidler, som utgjør de fleste tilfellene (156 av 218 tilfeller).
Kansallinen määritelmä kattaa psykoaktiivisista lääkkeistä aiheutuvan myrkytyksen, joka aiheutti suurimman osan tapauksista (156 tapausta 218:sta).
(2) Definisjon fra Office of National Statistics.NB: I en del land omfatter den ”nasjonale definisjonen” av narkotikarelatert dødsfall et begrenset antall dødsfall som er indirekte relatert til bruk av narkotika.
Joissakin maissa huumekuolemien kansalliseen määritelmään sisältyy pieni määrä huumeisiin välillisesti liittyviä kuolemantapauksia.Huom.
Data for 2005 eller siste år det finnes data for.
Tiedot koskevat vuotta 2005 tai viimeisintä vuotta, jolta tietoja on saatavissa.
For ytterligere informasjon, se tabell DRD-1 i Statistiske opplysninger 2007. Kilder: Nasjonale Reitox-rapporter (2006), hentet fra nasjonale dødelighetsregistre eller spesialregistre.
Lisätietoja, ks. taulukko DRD-1 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit (2006), tiedot on saatu kansallisista kuolleisuusrekistereistä tai erikoisrekistereistä.
Denne trenden er vanlig i EU-15, selv om Østerrike og Luxembourg i de senere år har observert nedgang.
arvioitiin ekstrapoloimalla paikallisesta tutkimuksesta saatuja lukuja alueelliset erot huomioon ottaen.
I de andre medlemsstatene er trenden mindre klar og antallet tilfeller for lavt til at vi kan lese så mye ut av tallene (164).
Vaikka menetelmiä on edelleen syytä kehittää, tämäntyyppinen tutkimus yhdistettynä välillisesti huumeidenkäyttöön liittyvien kuolemien määrän mittaukseen voi ehkä auttaa täyttämään mahdollisten kirjaamatta jääneiden yliannostuskuolemien jättämät aukot.
Selv om nyere forskning viser at substitusjonshandling reduserer risikoen for dødelige overdoser, rapporteres det hvert år en del dødsfall knyttet til misbruk av substitusjonsmedikamenter.
Suurin osa opioidien yliannostukseen kuolleista huumeidenkäyttäjistä on miehiä (59–100 %), ja naisten osuus on korkein Tšekissä, Puolassa ja Slovakiassa ja alhaisin Italiassa, Liettuassa ja Luxemburgissa.
De høyeste kvinneandelene finnes i Den tsjekkiske republikk, Polen og Slovenia, og de laveste i Italia, Litauen og Luxembourg.
Opioidien yliannostus on yksi Euroopan nuorten yleisimmistä kuolinsyistä etenkin kaupungeissa asuvien miesten keskuudessa.
De fleste overdoseofrene er mellom 20 og 40 år, og gjennomsnittsalderen i de fleste land er midten av 30-årene (162).
Huumekuolemiin liittyvistä aineista suoritettiin vuonna 2006 vapaaehtoinen tiedonkeruu, johon osallistui keski-ikänsä on useimmissa maissa noin 35 vuotta (162).
Gjennomsnittsalderen for overdosedødsfall er lavest i Bulgaria, Estland, Latvia og Romania og høyest i Polen, Finland og Storbritannia.
Yliannostuksen uhrien keski-ikä on alhaisin Bulgariassa, Virossa, Latviassa ja Romaniassa ja korkein Puolassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Det er rapporterte svært få overdosedødsfall blant personer under 15 år, men narkotikadødsfall i denne aldersgruppen kan være underrapportert.
Alle 15-vuotiaiden yliannostuskuolemia on ilmoitettu vain vähän, mutta tämän ikäryhmän huumekuolemista ei välttämättä aina raportoida.
Selv om det er registrert enkelte narkotikarelaterte dødsfall hos personer over 65 år, rapporterer bare syv land tall over 5 % i denne aldersgruppen.
Lukuihin sisältyy vain muutamia yli 65-vuotiaiden huumekuolemia, ja ainoastaan seitsemän maata on ilmoittanut, että yli 5 prosenttia tapauksista kuuluu tähän ikäluokkaan.
I flere av landene som er blitt medlemmer av EU etter 2004, tyder en forholdsvis lav gjennomsnittsalder ved død og en høy andel dødelige overdoser hos personer under 25 år på en yngre heroinbrukende befolkning i disse landene (163).
Monissa vuodesta 2004 lähtien EU:hun liittyneissä jäsenvaltioissa kuolleiden keski-ikä on melko alhainen ja alle 25-vuotiaiden osuus
Flere land rapporterer at metadon var til stede i en betydelig andel av narkotikarelaterte dødsfall, men rollen metadon spiller i dødsfallet er ikke alltid klar, og andre stoffer kan også være til stede.
) Suurin osa EMCDDA:lle ilmoitetuista tapauksista on opioidien yliannostuksia, joten opioideihin liittyvien tapausten kuvailussa käytetään äkillisten huumekuolemien yleisiä ominaispiirteitä.)
Danmark rapporterte om metadonforgiftning (alene eller i kombinasjon) i 43 % av
Tšekki, Tanska, Saksa, Latvia, Malta, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.)
) Se tabell DRD-1 (del i) i Statistiske opplysninger 2007.)
Ks. taulukko DRD-1 (osa i) vuoden 2007 tilastotiedotteessa.
Årsrapport for 2007: Narkotikasituasjonen i Europa ble tilskrevet pervitin (metamfetamin) i 2004 og 2005. Dette sammenfaller med den estimerte økningen i antall problematiske pervitinbrukere og behandlingssøknader.
Vuosiraportti 2007: Huumeongelma Euroopassa yliannostustapauksissa on korkea, mikä saattaa viitata siihen, että heroiinin käyttäjät ovat näissä maissa nuorempia kuin muualla (163
Dødsfall som skyldes overdose med kokain, er vanskeligere å identifisere enn de som skyldes opioider.
Yliannostuksen uhrien ikä on useissa jäsenvaltioissa nousemassa, mikä viittaa siihen, että yhä harvempi nuori aloittaa heroiinin käytön.
Spania rapporterte (nasjonale Reitox-rapporter for 2005) at få overdosetilfeller med dødelig utgang skyldtes metadon alene (2 % av alle overdosedødsfall), men at stoffet ofte var til stede i kombinasjon med andre stoffer i opioiddødsfall (42 %) og kokaindødsfall (20 %).
Tämä suuntaus vallitsee kaikissa EU-15:n jäsenvaltioissa, joskin Itävallassa ja Luxemburgissa se on viime vuosina heikentynyt.
Andre land rapporterte ikke om metadondødsfall eller hadde svært lave tall.
Muissa jäsenvaltioissa suuntaus ei ole yhtä selkeä, ja tapausten vähäisyys vaikeuttaa lukujen tulkintaa (164).
I Finland ble buprenorfin påvist i 83 tilfeller i 2005 (73 i 2004), som oftest i kombinasjon med benzodiazepiner, sedativer eller alkohol, eller injisert. Frankrike rapporterte i 2005 om bare to dødelige overdoser som involverte buprenorfin (fire i 2004).
2004), ja sitä oli yleensä käytetty bentsodiatsepiinien, rauhoittavien lääkkeiden tai alkoholin kanssa tai injektoitu.
Buprenorfin er det mest brukte substitusjonsmedikamentet i disse to landene, men det er langt flere som behandles med dette medikamentet i Frankrike (70 000–85 000) enn i Finland.
Näissä kahdessa maassa buprenorfiini on yleisin opioidien korvauslääke, joskin hoidettavien määrä on paljon suurempi Ranskassa, jossa buprenorfiinia saa arviolta 70 000–85 000 henkilöä.
I tillegg til Frankrike og Finland rapporterte tre andre land i 2004 om dødsfall hvor buprenorfin ble nevnt (to eller tre i hvert tilfelle).
Ranskan ja Suomen lisäksi kolme maata ilmoitti buprenorfiiniin liittyviä kuolemantapauksia vuonna 2004 (kaksi tai kolme tapausta kukin).
En studie som undersøkte dødsfall i Storbritannia mellom 1980 og 2002 hvor buprenorfin ble nevnt, fant bare 43 tilfeller, ofte i kombinasjon med benzodiazepiner eller andre opioider (Schifano et al., 2005).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosilta 1980–2002 tehdyssä tutkimuksessa, jossa etsittiin mainintoja buprenorfiinista kuolemien yhteydessä, tuli esille vain 43 tapausta, joissa mainittiin buprenorfiini, ja usein yhdessä bentsodiatsepiinien tai muiden opioidien kanssa (Schifano et al., 2005).
Akutte dødsfall relatert til andre stoffer enn opioider
Muihin huumeisiin kuin opioideihin liittyvät äkilliset kuolemat
Nasjonale trender for narkotikarelaterte dødsfall kan bidra til å belyse endringer i det enkelte lands mønster for problematisk narkotikabruk og utviklingen av tiltak.
Vaikka korvaushoidon onkin tutkimuksissa osoitettu vähentävän yliannostuskuoleman riskiä, joka vuosi ilmoitetaan kuitenkin joitakin korvaushoitolääkkeiden käytöstä johtuvia kuolemantapauksia.
Tilgjengelige data for EU avslører noen generelle trender for narkotikarelaterte dødsfall. Hvis vi ser situasjonen i et langtidsperspektiv, hadde EU-15 og Norge en markant økning i antallet narkotikarelaterte dødsfall på 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet, muligens relatert til økt heroinbruk og sprøytebruk (167).
Metadoniin ja buprenorfiiniin liittyvien kuolemantapausten määrää ja niitä ympäröiviä olosuhteita onkin aiheellista seurata, koska niistä saadaan tärkeitä tietoja korvaushoito-ohjelmien laadunvalvontaan ja ennaltaehkäisyyn ja haittojen vähentämiseen liittyvien aloitteiden suunnittelua varten.
Dødsfall hvor ecstasy nevnes forekommer sjelden, men da det begynte å komme rapporter om dette for noen år siden, skapte det store bekymringer fordi de ofte inntreffer uventet blant sosialt integrerte unge mennesker.
Ekstaasikuolemista tulee harvoin ilmoituksia, mutta kun niitä joitakin vuosia sitten alettiin raportoida, ne herättivät paljon huolta, sillä ne tapahtuvat usein odottamatta yhteiskuntaan sopeutuneille nuorille ihmisille.
De begrensede dataene som er tilgjengelig i de nasjonale Reitox-rapportene for 2006, tyder på at antallet ecstasydødsfall ligger på tilnærmet samme nivå som tidligere år.
Reitoxin vuoden 2006 kansallisista raporteista saatavien vähäisten tietojen perusteella ekstaasikuolemia tapahtuu jokseenkin saman verran kuin aikaisempina vuosina.
I Europa sett under ett ble det rapportert om 78 dødsfall som involverte ecstasy (165).
Euroopassa ilmoitettiin yhteensä 78 tällaista kuolemaa (165).
Amfetamindødsfall blir også sjelden rapportert, selv om henholdsvis 16 og 14 dødsfall i Den tsjekkiske republikk
Myös amfetamiinikuolemia ilmoitetaan harvoin, joskin Tšekissä kirjattiin 16 tapauksessa vuonna 2004 ja 14 tapauksessa vuonna 2005 kuoleman aiheuttajaksi pervitiini (metamfetamiini); luvut korreloivat pervitiinin ongelmakäyttäjien määrän ja siihen liittyvän hoidon kysynnän arvioidun kasvun kanssa.
Siden 2000 har mange EU-land rapportert om en nedgang i antallet narkotikarelaterte dødsfall.
Muut maat eivät ole ilmoittaneet opioidikuolemia tai ilmoitetut luvut ovat olleet hyvin alhaisia.
Dette kan skyldes økt tilgjengelighet av behandling og skadereduserende tiltak, men mindre bruk av sprøyter samt redusert tilgjengelighet av heroin kan også ha hatt betydning.
Euroopan maat ovat kuitenkin ilmoittaneet joitakin kuolemantapauksia. Vain Ranska ja Suomi ilmoittivat vuosien 2006 ja 2005 kansallisissa raporteissaan tähän aineeseen liittyviä kuolemia.
På europeisk nivå falt antallet narkotikarelaterte dødsfall med 6 % i 2001, 14 % i 2002 og 5 % i 2003 (figur 13).
Suomessa buprenorfiinia esiintyi 83 huumekuolemassa vuonna 2005 (73 tapausta vuonna sinänsä (166).
Rapporter for 2004 og foreløpige data for 2005 tyder imidlertid på at nedgangen i narkotikarelaterte dødsfall ikke har fortsatt etter 2003.
Euroopassa kokaiinikuolemien yhteydessä mainitaan yleensä myös muita aineita (kuten alkoholi ja opioidit), mikä kertoo kokaiinin käytöstä yhdessä muiden huumeiden kanssa.
) Avhengig av land viser tallene for ecstasy og kokain til 2004 eller 2005.)
) Ks. kaavio DRD-2 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Se utvalgt aspekt om kokain for 2007 for en nærmere drøfting av kokainrelaterte dødsfall. )
Ks. kaaviot DRD-3 ja DRD-4 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.) Ekstaasia ja kokaiinia koskevat luvut viittaavat maasta riippuen joko vuoteen 2004 tai vuoteen 2005.)
Se figur DRD-8 i Statistiske opplysninger 2007.
Ks. vuoden 2007 erityiskysymys kokaiinista, jossa on tarkempi selvitys tästä huumeesta johtuvista kuolemista.
Det er også kjønnsforskjeller i trendene for narkotikarelaterte
Joissakin maissa on alkanut esiintyä huolestuttavaa kehitystä huumekuolemien määrässä.
Informasjon om den totale dødeligheten (direkte og indirekte forårsaket av narkotika) blant problembrukere av narkotika gjelder opioidbrukere, mens informasjon om dødelighet relatert til andre former for narkotikabruk generelt mangler.
15 jäsenvaltion EU:ssa suuntaus on ollut tasaisesti laskeva vuodesta 1996 lähtien ja laskenut voimakkaasti vuosina 2000–2003, mikä viittaa nuorten opioidien injektiokäyttäjien määrän vähenemiseen.
Denne siste typen informasjon blir stadig viktigere i et folkehelseperspektiv, f.eks. når det gjelder regelmessige, men sosialt integrerte kokainbrukere.
Viimeaikaiset suuntaukset näissä maissa ovat kuitenkin ristiriitaisia. Uusissa jäsenvaltioissa kasvu oli voimakasta vuoteen 2002 asti, mutta kääntyi laskuun vuosina 2003 ja 2004.
Se tabell DRD-2 i Statistiske opplysninger 2007 for antallet dødsfall i hvert land og metodeopplysninger.Kilder: Nasjonale Reitox-rapporter (2006), hentet fra generelle dødelighetsregistre eller spesialregistre (rettsmedisinske registre eller politiregistre).
Alle 30-vuotiaiden huumekuolemien määrä on kasvanut Kreikassa ja alle 25-vuotiaiden huumekuolemien määrä Virossa, Luxemburgissa ja Itävallassa sekä jonkin verran myös Latviassa ja Alankomaissa, tosin useimmissa maissa nuorten huumeidenkäyttäjien osuus yliannostuskuolemista on laskemassa (170).
Rapportene om narkotikarelaterte dødsfall viser foruroligende trender for enkelte land.
Myös sukupuolten välillä on eroja huumekuolemien
Dette mønsteret beskriver den generelle trenden for narkotikarelaterte dødsfall i de senere år i Irland, Hellas, Portugal, Finland og Norge, og i noen mindre grad i Nederland, Østerrike og Storbritannia.
Huumekuolemat lisääntyivät EU-15:njäsenvaltioissa ja Norjassa suuresti 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa, mikä saattoi heijastaa heroiinin käytön ja injektiokäytön lisääntymistä (167).
Etter flere år med en nedgang i antall narkotikarelaterte dødsfall har Italia de to siste årene registrert en viss økning (169
Huumekuolemien kasvusuuntaus jatkui vuosina 1990 ja 2000, tosin hieman heikompana.
EU-15 har hatt en generell nedgang siden 1996, særlig mellom 2000 og 2002, noe som tyder på en
Vuoden 2000 jälkeen useat EU-maat ovat ilmoittaneet huumekuolemien vähentyneen, mikä voi johtua hoidon
En samarbeidsstudie igangsatt innenfor rammen av et EONN-prosjekt fant at dødeligheten blant opioidbrukere i behandling på åtte ulike steder i Europa var svært høy i forhold til dødeligheten blant deres jevnaldrende (se EONN, 2006).
2006 erityiskysymyksessä huumeidenkäytöstä sukupuolinäkökulmasta.
) Se tabell DRD-2 i Statistiske opplysninger 2007.)
) Ks. kaavio DRD-8 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Se figur DRD-11 i Statistiske opplysninger 2007.)
Ks. kaavio DRD-11 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Se figur DRD-9 i Statistiske opplysninger 2007.)
Ks. kaavio DRD-9 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.)
Se figur DRD-6 i Statistiske opplysninger 2007.
Ks. kaavio DRD-6 vuoden 2007 tilastotiedotteessa.
Tilleggslidelser og ISADORA-prosjektet
Samanaikaiset sairaudet ja Isadora-hanke
Ferske studier fra Nederland og Norge fant ingen sammenheng mellom alder og risiko for overdosedødsfall (Cruts et al., under trykking, Ødegård et al., 2006, sitert i Norges nasjonale rapport).
Huumeiden ongelmakäyttäjien (suoraan tai välillisesti huumeidenkäytöstä johtuvaa) kuolleisuutta koskevat tiedot liittyvät useimmiten opioidien käyttäjiin.
Etter hvert som opioidbrukerne blir eldre, kan dødeligheten gradvis øke fordi dødsfall som skyldes kroniske tilstander kommer i tillegg til eksterne årsaker som selvmord og vold. Narkotikabrukernes dårlige levekår og psykiske problemer kan også være en kraftig medvirkende årsak til den høye dødeligheten i denne gruppen.
Muihin huumeidenkäytön muotoihin liittyvästä kuolleisuudesta ei ole yhtä paljon tietoa, mutta se on silti tärkeä kansanterveydellinen kysymys esimerkiksi säännöllisten mutta yhteiskuntaan sopeutuneiden kokaiinin käyttäjien kohdalla.
Problematisk narkotikabruk er ofte forbundet med psykiatriske lidelser.
Huumeiden ongelmakäyttöön liittyy usein psykiatrisia häiriöitä.
Det finnes ingen systematisk samling av informasjon om tilleggslidelser på europeisk plan, men funn fra lokale forskningsprosjekter gjennomført i flere europeiske land tyder på at mellom 30 % og 90 % av alle klienter i narkotikabehandling kan ha psykiatriske tilleggslidelser.
Vaikka sairauksien yhteisesiintymisestä ei ole kerätty järjestelmällisesti tietoa Euroopan tasolla, useissa Euroopan maissa tehtyjen paikallisten tutkimusten mukaan 30–90 prosentilla huumehoitoasiakkaista on samanaikaisia psykiatrisia sairauksia.
De vanligste diagnosene hos narkotikaavhengige er: personlighetsforstyrrelse, depresjon, asosial atferd, angst, affektive lidelser og spiseforstyrrelser.
Tavallisimpia huumeriippuvaisilla diagnosoituja häiriöitä ovat persoonallisuushäiriöt, masennus, antisosiaalinen persoonallisuus, ahdistus ja mieliala- ja syömishäiriöt.
Schizofreni og suicidale tendenser nevnes også.
Myös skitsofrenia ja itsetuhoisuus mainitaan.
Tilleggslidelser rapporteres oftest hos heroinbrukere, særlig personer med en lang misbrukshistorie og som har hatt flere avbrudd i metadonbehandling, og dertil lever under stadig verre sosial- og boforhold.
Samanaikaisia sairauksia on eniten pitkään huumeita käyttäneillä ja metadonihoidon useaan kertaan keskeyttäneillä heroiinin käyttäjillä, joilla on heikot sosiaali- ja elinolot.
Tilsvarende er rusmiddelavhengighet vanlig hos personer med alvorlige psykiske lidelser.
Vastaavasti huumeriippuvuudet ovat tavallisia vakavasta mielenterveyssairaudesta kärsivillä ihmisillä.
Registrerte selvmord utgjorde sammen med dødsfall hvor hensikten ikke var fastslått, 30 % av alle narkotikarelaterte dødsfall i Skottland i 2005. I 2003 var 13 % av alle narkotikarelaterte dødsfall selvmord (Den skotske regjering, 2005).
Tässä hankkeessa, jonka tavoitteena oli selvittää sairauksien yhteisesiintymiseen liittyvät tärkeimmät institutionaaliset ja yksilölliset riskitekijät, oli mukana seitsemän tutkimuskeskusta ympäri Eurooppaa.
Prosjektet, som hadde som mål å kartlegge institusjonelle og individuelle risikofaktorer for komorbiditet, ble gjennomført på syv steder i Europa og omfattet 352 pasienter rekruttert fra akuttpsykiatriske avdelinger.
Tutkimus käsitti 352 potilasta akuuteilta psykiatrisilta osastoilta.
Resultatene viser at dårlige prognoser og en kronglet vei fram til dobbeltdiagnose ikke bare har sammenheng med klientkarakteristika, men også med et fragmentert tjenesteapparat som gjør at behandlingen ofte blir oppstykket og lite effektiv.
Sen tulosten mukaan kaksoisdiagnoosipotilaiden heikkoon ennusteeseen ja hoitopolkujen sekavuuteen eivät ole syynä pelkästään asiakkaiden ominaispiirteet, vaan myös hoitopalvelujen hajanaisuus, joka johtuu usein hoidon tehottomasta osastoinnista.
ISADORA har blant annet resultert i en omfattende opplæringsmanual om dobbeltdiagnoser.
Yksi Isadora-hankkeessa laadituista tuotoksista on kattava kaksoisdiagnoosia koskeva koulutuskäsikirja.
Overdoseforebyggende tiltak har fått mer oppmerksomhet etter hvert som man har kommet til den erkjennelse at narkotikaoverdoser er et folkehelseproblem. Kontakt med behandlingsapparatet og andre tjenester kan redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall, men det er fremdeles et stort potensial for å utvikle intervensjoner som retter seg mot overdoserisiko, og generelt mangler Europa fortsatt en helhetlig tilnærming til overdoseforebygging.
EU:n opioidien käyttäjien piirissä eri ympäristöissä tehtyjen tutkimusten perusteella kuolleisuus on tässä ryhmässä korkea kokonaisväestöön verrattuna.
Personer som har vært i fengsel eller i avvenning fra opioider, har forhøyet risiko for overdose dersom de faller tilbake til narkotikabruk de første ukene etter løslatelse, fordi de da har lavere toleransegrense. Det er derfor viktig å informere personer som har avsluttet slike opphold om hvilke risikoer som er knyttet til å gjenoppta narkotikabruken, og drøfte risikoreduserende strategier.
Alankomaissa ja Norjassa tehdyissä äskettäisissä tutkimuksissa ei havaittu mitään yhteyttä iän ja yliannostuskuoleman välillä (Cruts et al., painossa; Norjan kansallisessa raportissa mainittu Ødegård et al., 2006); opioidien käyttäjien ikääntyessä kuolleisuus kroonisiin sairauksiin tulee sen kuolleisuuden lisäksi, joka aiheutuu ulkoisista syistä, kuten itsemurhista ja väkivallasta.
Det kan være viktig å opprettholde kontakten med det sosiale støtteapparatet og behandlingsapparatet, særlig for de som kommer ut fra fengsel.
Myös heikot elinolot ja mielenterveysongelmat saattavat vaikuttaa merkittävästi tämän ryhmän korkeaan kuolleisuuteen.
I tillegg foregår det et samarbeid med politi, ambulansetjenester og narkotikabrukere for å oppfordre folk til å kontakte medisinske akutt-tjenester så tidlig som mulig i en overdosesituasjon.
Huumeiden yliannostusten ehkäisemiseen tähtääviin toimenpiteisiin on alettu kiinnittää sitä enemmän huomiota, mitä paremmin on ymmärretty yliannostusten merkitys kansanterveydellisenä ongelmana.
Forskning viser at samtidig bruk av andre rusmidler, særlig alkohol og sedativa, kan øke risikoen for dødelige opioidoverdoser, og blandingsbruk er derfor en viktig tema for de ulike tjenestene. Enkelte eksperimentelle studier har sett på muligheten for å gi narkotikabrukere
Vaikka hoitoon ja muihin palveluihin panostamalla pystytään jonkin verran vähentämään huumekuolemia, nimenomaan yliannostusriskiä vähentäviä interventioita on vielä paljon varaa kehittää, ja yleensäkin Euroopasta puuttuu kokonaisvaltainen lähestymistapa huumeiden yliannostusten ehkäisemiseen.
Flere medlemsstater, særlig de med eldre heroinepidemier, har økt tilgjengeligheten av narkotikabehandling de siste årene, og inkluderer nå et økende antall problembrukere av narkotika som er vanskelige å nå (se også kapittel 2 og kapittel 6).
Joissakin huumeidenkäyttäjien piirissä tehdyissä tutkimuksissa itsemurha nimettiin yhdeksi yliannostuskuolemien syistä.
Lettere tilgang til behandling og en større variasjonsbredde i tilnærmingene, herunder substitusjonsbehandling, øker gjennomføringsraten for behandling, noe som er et viktig bidrag til å redusere antall narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet.
Varmojen itsemurhien ja määrittelemättömästä syystä tapahtuneiden kuolemien yhteenlaskettu osuus oli 30 prosenttia kaikista Skotlannissa ilmoitetuista huumekuolemista vuonna 2005. Huumekuolemista 13 prosenttia oli itsemurhia vuonna 2003 (Scottish Executive, 2005).
Flere land har senket terskelen for tilgang til vedlikeholdsbehandling, og det har tydelig foregått endringer i rutinene for raskere inntak til behandling og for å gjenoppta vedlikeholdsbehandling med metadon (tiltak som har vist seg å øke overlevelsesraten).
Huumeiden väärinkäyttöön liittyvien ongelmien uskotaan monin tavoin edistävän itsetuhoista käyttäytymistä; aineiden väärinkäyttö riskialttiiseen käyttäytymiseen taipuvaisten henkilöiden keskuudessa on yleinen riskitekijä.
I tillegg tyder studier fra høyterskelprogrammer på at strenge inntakskriterier og behandlingsregler fører til at flere utvises av disiplinære årsaker, noe som øker risikoen for dødsfall blant de som utvises i forhold til det som er tilfellet for de som fortsetter behandlingen (Fugelstad et al., 2007).
Jäsenvaltiot – etenkin ne, joissa on aiemmin ollut heroiiniepidemioita – ovat viime vuosina jatkuvasti parantaneet huumehoitojen saatavuutta, ja ne saavuttavat nyt entistä suuremman määrän vaikeasti tavoitettavia ongelmakäyttäjiä (ks. myös luku 2 ja luku 6).
En langtidsstudie av effekten av behandling for heroinavhengige, som skal undersøke sammenhengen mellom gjennomført behandling og dødelighet, pågår nå i Italia (Bargagli et al., 2006).
Hoidon saatavuuden helpottaminen ja lähestymistapojen monipuolistaminen, korvaushoito mukaan luettuna,
Kapittel 8: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall og andre rusmiddeltjenester.
Luku 8: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat opioidiantagonistien jakelu ambulansseissa, hoitolaitoksissa tai muissa sellaisissa ympäristöissä, joissa saatetaan havaita opioidien yliannostus.
Noen ser også på sprøyterom som en mulighet til å begrense ordensforstyrrelsene knyttet til narkotikabruk.
parantavat asiakkaiden pysyvyyttä hoidossa, mikä taas vähentää merkittävästi huumekuolemia ja kuolleisuutta.
Det finnes nå i overkant av 70 sprøyterom i EU og Norge – om lag 40 i Nederland, 25 i Tyskland, seks i Spania og ett hver i Luxembourg og Norge.
Useat maat ovat alentaneet ylläpitohoitoon pääsyn vaatimuksia, ja metadoniylläpitohoitoon ja uusintahoitoon pääsy (toimenpiteitä, joiden on osoitettu lisäävän eloonjäämistä) on selvästi nopeutumassa.
Et eksempel på dette er et skotsk pilotprosjekt med distribusjon av Naloxon til narkotikabrukere og deres familie og venner.
Piikitystilojen tarjoaminen huumeidenkäyttäjille on keino, joka on herättänyt jonkin verran kiistelyä.
Denne tilnærmingen er foreløpig ikke særlig utbredt i Europa, men den kan ha potensial.
Ajatuksena on, että käyttäjät voivat ottaa huumeannoksensa tähän varatussa tilassa, jossa voi olla saatavilla myös terveydenhoito- ja muita palveluja.
Opioidantagonister er vanligere tilgjengelig i ambulanser, behandlingstilbud og andre miljøer hvor opioidoverdoser kan forekomme, men er ikke universelt utbredt.
INCB on viimeisimmissä vuosiraporteissaan kritisoinut piikitystiloja, mutta tietyt EU:n jäsenvaltiot pitävät niitä hyödyllisenä keinona reagoida erityisen ongelmallisiin huumeidenkäytön muotoihin.
Med tanke på hvor effektive antagonister er hvis de gis raskt, er det et klart behov for å vurdere tilgjengeligheten av denne typen tiltak i enhver gjennomgang av overdoseforebyggende tiltak.
EU:ssa ja Norjassa on nykyisin yli 70 tällaista tilaa: Alankomaissa niitä on noin 40, Saksassa 25, Espanjassa kuusi ja Luxemburgissa ja Norjassa yksi kummassakin.
Opprettelsen av sprøyterom har vært et kontroversielt tiltak.
Sen vuoksi sekakäyttöön olisi tärkeää kiinnittää huomiota huumetyössä.
Her kan narkotikabrukere innta stoffet i egne lokaler, og samtidig har tilgang til medisinske og andre tjenester.
Joissakin kokeellisissa tutkimuksissa on selvitetty mahdollisuutta tarjota huumeidenkäyttäjille opioidiantagonisteja.
Sprøyterom har blitt kritisert av INBC i deres årlige rapporter, men flere medlemsstater anser sprøyterom som et nyttig element i tiltak rettet mot enkelte former for svært problematisk narkotikabruk.
Esimerkiksi Skotlannissa toteutetussa pilottihankkeessa huumeidenkäyttäjille, heidän perheilleen ja ystävilleen jaettiin naloksonia.
Tiltak basert på informasjon, opplæring og kommunikasjon (såkalte IEC-tiltak) brukes også i store deler av Europa for å redusere narkotikarelaterte dødsfall.
Tiedotus-, koulutus- ja viestintämenetelmiä käytetään ympäri Eurooppaa erilaisissa aloitteissa, joiden tavoitteena on vähentää huumekuolemia.
Flere land rapporterer at spesielt utarbeidet informasjonsmateriell distribueres blant narkotikabrukere, deres omgangskrets og familie samt til politiet.
Useat maat ilmoittavat jakavansa erityisesti tähän tarkoitukseen suunniteltua tiedotusmateriaalia huumeidenkäyttäjille, heidän tovereilleen ja perheilleen tai poliisille.
I tillegg til førstehjelpskurs for ansatte i rusmiddeltjenesten og narkotikabrukerne selv, virker det som om vurdering av overdoserisiko og rådgivning om risikohåndtering er i ferd med å bli vanligere i Europa. Dette nevnes blant annet i rapportene fra Romania, Nederland og Malta.
Huumetyöstä vastaavien yksiköiden henkilöstölle tai huumeidenkäyttäjille itselleen suunnattujen ensiapukurssien lisäksi Euroopassa ovat yleistymässä yliannostusriskin arvioinnit ja riskienhallintaan liittyvä neuvonta, jotka mainitaan esimerkiksi Romanian, Alankomaiden ja Maltan raporteissa.
I 2005 lanserte Skottland en handlingsplan for å redusere antallet narkotikarelaterte dødsfall, som har resultert i; en informasjons-DVD om overdoser, ny forskning som skal undersøke hvorfor det tar så lang tid før man ringer etter hjelp, og et nasjonalt forum som skal vurdere trender og identifisere områder hvor det er behov for ytterligere tiltak.
Skotlannissa julkaistiin vuonna 2005 toimintasuunnitelma huumekuolemien vähentämiseksi. Sen tavoitteena on julkaista valistus-DVD tietoisuuden lisäämiseksi yliannostuksista, käynnistää uutta tutkimusta ensiavun kutsumista viivyttävistä syistä ja perustaa kansallinen foorumi yliannostuskuolemien suuntausten selvittämiseksi ja sellaisten alojen määrittämiseksi, joilla tarvitaan jatkotoimia.
EONN (2005), 2005 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Europa, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
EMCDDA (2006), Vuosiraportti 2006: Huumeongelma Euroopassa, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Lissabon.
EONN (2006), 2006 Årsrapport om narkotikasituasjonen i Europa, Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, Lisboa.
EMCDDA (2007a), Drugs and crime: a complex relationship, Drugs in focus nro 16, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Lissabon.
Politisk utvikling internasjonalt og i EU • Nasjonale strategier • Offentlige utgifter • Nasjonal lovgivning • Kriminalitet • Nasjonal forskning
Kansainvälisen ja EU:n politiikan kehitys • Kansalliset strategiat • Julkiset menot • Kansallinen lainsäädäntö • Rikollisuus • Kansallinen tutkimus
Forebygging • Behandling • Skadereduksjon • Sosial reintegrasjon • Helse- og sosialtiltak i fengsler
Ehkäisevä huumetyö • Hoito • Haittojen vähentäminen • Sosiaalinen kuntoutus • Terveys ja sosiaalinen vaste vankiloissa
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Behandling
Tarjonta ja saatavuus • Levinneisyys ja käyttötavat • Hoito
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Fritidsmiljøer •Behandlingstilbud
Tarjonta ja saatavuus • Levinneisyys ja käyttötavat • Viihdeympäristöt • Hoidon tarjonta
Tilbud og tilgjengelighet • Prevalens og bruksmønstre • Behandling og skadereduksjon
Tarjonta ja saatavuus • Levinneisyys ja käyttötavat • Hoito ja haittojen vähentäminen
Kapittel 6: Opioidbruk og injeksjonsbruk
Luku 6: Opioidien käyttö ja huumeiden injektiokäyttö
Tilbud og tilgjengelighet av heroin • Prevalensanslag over problematisk opioidbruk •Injeksjonsbruk av narkotika • Behandling av problematisk opioidbruk
Heroiinin tarjonta ja saatavuus • Arviot opioidien ongelmakäytön levinneisyydestä • Huumeiden injektiokäyttö • Opioidien ongelmakäytön hoito
Kapittel 7: Narkotikarelaterte infeksjonssykdommer og dødsfall
Luku 7: Huumeisiin liittyvät tartuntataudit ja huumekuolemat
Infeksjonssykdommer • Forebygging av infeksjonssykdommer • Dødsfall og dødelighet • Reduksjon av dødsfall
Tartuntataudit • Tartuntatautien ehkäiseminen • Kuolemat ja kuolleisuus • Kuolemien vähentäminen
Kapittel 8: Nye stoffer og trender
Luku 8: Huumausaineiden uudet suuntaukset
EU-tiltak mot nye psykoaktive stoffer • Internettbutikker • GHB og GBL
Uusia psykoaktiivisia aineita koskevat EU:n toimet • Internetpisteet • GHB ja GBL
Vi trenger ikke gå lengre enn til den foruroligende utviklingen som transitten av kokain gjennom Vest-Afrika har medført, for å forstå hvilke skader dette problemet indirekte kan forårsake.
Tällaisia haittoja mietittäessä on syytä muistaa, miten huolestuttavia seurauksia esimerkiksi kokaiinin kuljettamisella Länsi-Afrikan kautta on ollut.
Det er med stolthet vi nå presenterer årets rapport fra Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk, den trettende i rekken.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksella (EMCDDA) on ilo esitellä 13. vuosiraporttinsa.
Rapporten har kommet til stand takket være hardt arbeid og engasjement fra våre partnere i Reitox-nettet av nasjonale kontaktpunkter så vel som eksperter i hele Europa som har bidratt til analysen.
Tämän raportin laatiminen ei olisi onnistunut ilman Reitoxin kansallisten yhteyspisteiden verkostossa toimivien kumppaneidemme uurastusta ja sitoutuneisuutta asiaan eikä ilman eri puolilla Eurooppaa toimivia asiantuntijoita, jotka ovat osallistuneet tietojen analysointiin.
Vi skylder også EU-byråer og internasjonale organisasjoner som arbeider innen narkotikafeltet, en stor takk.
Lisäksi kiitämme kaikkia niitä Euroopan unionin virastoja ja kansainvälisiä järjestöjä, jotka osallistuvat huumealan tutkimiseen.
Rapporten er et kollektivt foretak, og vi vil gjerne takke alle som har bidratt til den.
Raportti on toteutettu yhteisin voimin, joten kiitos kaikille sen laatimiseen osallistuneille.
En nøktern analyse av det vi vet om narkotikasituasjonen er nemlig en forutsetning for en opplyst, produktiv og rasjonell debatt der alle innspill er underbygget av fakta; og de som skal ta vanskelige politiske beslutninger vil ha en god forståelse av kostnadene og fordelene ved mulige alternativer.
Se on laadittu, koska tarvitsemme tarkan kuvauksen huumetilanteesta voidaksemme keskustella asiasta tietopohjaisesti, tuloksekkaasti ja perustellusti. Raportti tarjoaa tosiasioita mielipiteiden tueksi sekä varmistaa, että vaikeiden poliittisten päätösten tekijöillä on selkeä käsitys tarjolla olevien vaihtoehtojen kustannuksista ja eduista.
På den positive siden synes imidlertid bruken av narkotika i Europa å ha stabilisert seg, og det har vært en viss positiv utvikling i måten EU-medlemsstatene griper fatt i problemet på.
Myönteisenä seikkana voidaan todeta, että huumeidenkäyttö näyttää Euroopassa vakiintuvan ja että Euroopan unionin jäsenvaltiot puuttuvat asiaan entistä paremmin.
For de fleste formene for narkotikabruk er vår generelle vurdering at vi ikke ser noen økning, og i enkelte områder synes trenden nedadgående.
Yleinen arviomme on, että useimpien huumeidenkäyttömuotojen osalta lisäystä ei ole tapahtunut, ja joidenkin käyttömuotojen osuus näyttää jopa vähentyneen.
Når det gjelder tiltak, har praktisk talt alle medlemsstatene anlagt en strategisk tilnærming, og her er det stadig større sammenfall på europeisk plan.
Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet reagointia koskevat strategiset suunnitelmat, ja koko yhteisössä toiminta on selvästi yhtenäisempää.
Behandlingstilbudet blir stadig større, og enkelte land har nå kommet til et punkt der de fleste heroinbrukerne, som en gang ble betraktet som en skjult gruppe, nå er i kontakt med rusmiddeltjenestene på en eller annen måte.
Hoitojen saatavuus paranee, ja joissakin maissa on päästy siihen tilanteeseen, että useimmat heroiininkäyttäjät, jotka aikaisemmin määriteltiin piilopopulaatioksi, hyödyntävät ainakin jonkinlaisia palveluja.
For ikke mange år siden sto HIV-smitten blant sprøytebrukere i sentrum for den narkotikapolitiske debatten.
Vielä jokin vuosi sitten injektiokäyttäjien HIV-infektiot olivat suurin huolenaihe huumepoliittisessa keskustelussa.
Siden den gang har en pragmatisk blanding av forebygging, behandling og skadereduksjon blitt normen i Europa, og antallet nye smittetilfeller relatert til narkotikabruk har falt, og fortsetter å falle.
Sittemmin Euroopassa on alettu säännönmukaisesti toteuttaa käytännönläheisiä ehkäisy- ja hoitotoimenpiteitä sekä haittojen vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä.
Dette året har stått i narkotikapolitikkens tegn, og EONN har hatt æren av: både å ha bidratt til den endelige evalueringen av EUs inneværende handlingsplan mot narkotika og til en gjennomgang av 1998-års erklæring fra FNs Generalforsamlings spesialsesjon om narkotikaproblemet.
Tämä vuosi on ollut poikkeuksellisen työntäyteinen huumepolitiikan kannalta, ja EMCDDA:lla on ollut etuoikeus olla mukana sekä EU:n huumausaineiden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman loppuarvioinnissa että arvioimassa huumeongelmaa käsitelleessä vuoden 1998 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen ylimääräisessä istunnossa asetettujen tavoitteiden edistymistä.
Det gleder oss at Europa er en av de delene av verden hvor kartleggingen på dette området er kommet lengst.
On miellyttävää huomata, että kansainvälisesti vertailtuna Eurooppa erottuu edukseen maailman kehittyneimpien seurantavalmiuksiensa ansiosta.
Likevel er vi klar over begrensningene i de informasjonsressursene vi har til rådighet. Derfor samarbeider vi kontinuerlig med våre partnere for å forbedre kvaliteten på tilgjengelige data og øke deres relevans.
Nykyiset tietolähteemme ovat kuitenkin puutteellisia, ja pyrimmekin kumppaneidemme kanssa jatkuvasti parantamaan saatavilla olevan tiedon laatua ja merkityksellisyyttä.
Fordi gode nyheter ikke gir gode overskrifter, blir de ofte oversett.
Hyvistä uutisista ei saa jymyotsikoita, joten ne saatetaan jättää huomiotta.
Det er imidlertid viktig å anerkjenne positiv utvikling der det faktisk har vært framgang.
On kuitenkin tärkeää, että tapahtunut edistys havaitaan.
Vi har i Europa etter hvert fått stadig bedre forståelse av hvilke tiltak som kan virke når det gjelder narkotikaproblemer.
Euroopassa on saatu yhä selkeämpi käsitys siitä, millaisilla toimenpiteillä pystytään tehokkaasti puuttumaan huumeongelmaan.
Aksept for at det vi gjør kan gjøre en forskjell – og faktisk gjør det – er en forutsetning for å sikre investeringer og politisk støtte.
Jotta investoinneille ja politiikalle saadaan tukea, on saatava yhä useammat uskomaan, että toimilla voi olla ja onkin merkitystä.
Det er ikke dermed sagt at det ikke fortsatt finnes problemer på narkotikaområdet i Den europeiske union, noe vi også setter fingeren på i denne rapporten.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, ettei tässä raportissa käsiteltäisi useita huolestuttavia aiheita Euroopan unionissa.
Vi kan bare nevne den stadig økende bruken av kokain og de store forskjellene som består landene imellom med hensyn til tilgjengeligheten av og kvaliteten på tjenestene som tilbys de som har problemer.
Esimerkkeinä mainittakoon kokaiininkäytön jatkuva lisääntyminen ja ne huomattavat erot, joita edelleen on havaittavissa eri maiden välillä huumeongelmaisille tarjottavien palvelujen saatavuudessa ja laadussa.
Vi må derfor konkludere med at selv om det er gjort framskritt, så er vi ennå langt fra målet.
Päätelmänä voidaan todeta, että edistyksestä huolimatta työtä on vielä paljon jäljellä.
Men mer enn noen gang tidligere står Europa i dag samlet om den retningen vi bør gå.
Euroopassa ei kuitenkaan ole koskaan aiemmin ollut yhtä laajaa yhteisymmärrystä toimien sisällöstä kuin nyt.
Et underliggende tema i enhver narkotikapolitisk debatt, er kostnadene, både de skjulte og de mer synlige, ved Europas narkotikaproblem. Dette temaet behandles i forskjellige deler av denne rapporten.
Huumeita koskevaan poliittiseen keskusteluun vaikuttavat Euroopan huumeongelmasta aiheutuvat niin piilevät kuin ilmeisemmätkin kustannukset, ja niitä käsitelläänkin monin paikoin tässä raportissa.
EONN har prøvd å utarbeide en metode for å få klarhet i de offentlige utgiftene som er forbundet med narkotikaproblemet i EUs medlemsstater.
EMCDDA on pyrkinyt selvittämään, mitä julkisia menoja Euroopan unionin jäsenvaltioille aiheutuu huumeidenkäytön torjunnasta.
Arbeidet har bare så vidt begynt, og estimatene vi har kommet fram til, er mer veiledende enn nøyaktige.
Tämä selvitystyö on vasta aloitettu, joten saadut arviot ovat vain viitteellisiä.
Likevel er det klart at beløpene er betydelige – foreløpige tall tilsier at vi snakker om beløp i størrelsesordenen 28 til 40 milliarder euro.
Huumausaineiden vastaisesta toiminnasta näyttää kuitenkin aiheutuvan huomattavia kustannuksia, sillä alustavien arvioiden mukaan niiden osuus julkisista menoista on 28–40 miljardia euroa.
Det er noe vanskeligere å beløpsfeste skadene narkotikabruken medfører.
Talouden termein on vaikeampi ilmaista huumeidenkäytöstä aiheutuvaa haittaa.
Hvilke kostnader skal vi regne med når vi ser på de tragiske tapene av menneskeliv som narkotikabruk medfører i Europa, konsekvensene for lokalmiljøet der narkotika blir produsert eller solgt, eller hvordan handelen med narkotika undergraver den samfunnsmessige utviklingen og den politiske stabiliteten i
Miten lasketaan kustannukset Euroopan huumekuolemista, huumeiden tuotannon
• Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikaarbeidsgruppen – og Europakommisjoner,
• Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopan komissio
• Det europeisk senter for forebygging av og kontroll med sykdommer (ECDC), Europeisk legemiddelkontor (EMEA) og Europol,
• Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC), Euroopan lääkevirasto (EMEA) ja Europol
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs organ for narkotika og kriminalitet, Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) og Europeisk senter for epidemiologisk overvåking av aids (EuroHIV),
• Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimisto, WHO:n Euroopan aluetoimisto, Interpol, Maailman tullijärjestö, ESPAD-hanke ja Ruotsin Centralförbundet för alkohol och narkotikaupplysning (CAN) sekä Euroopan aidsin epidemiologinen seurantakeskus (EuroHIV)
• Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.
• Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.
Nettet består av de nasjonale kontaktpunktene i medlemsstatene i EU, Norge, søkerlandene og ved Europakommisjonen.
Se koostuu kansallisista yhteyspisteistä EU:n jäsenvaltioissa, Norjassa, jäsenehdokasvaltioissa ja Euroopan komissiossa.
Kontaktpunktene er utnevnt av sine respektive regjeringer som nasjonal myndighet med ansvar for å skaffe narkotikainformasjon til EONN.
Yhteyspisteet ovat kansallisia viranomaisia, joista maan hallitus on vastuussa ja jotka toimittavat huumeita koskevaa tietoa EMCDDA:lle.
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Kansallisten yhteyspisteiden yhteystiedot ovat osoitteessa http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network.
De statistiske dataene som presenteres her gjelder for år 2006 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Tässä esitetyt tilastotiedot koskevat vuotta 2006 (tai viimeisintä vuotta, jolta tietoja on saatavissa).
Prisene på narkotika rapportert til EONN, er prisene til bruker.
EMCDDA:lle ilmoitetuilla huumeiden vähittäiskaupan hinnoilla tarkoitetaan käyttäjän maksamaa hintaa.
Rapporter om renhet eller styrke er fra de fleste land basert på prøver tatt av alle beslaglagte stoffer, og det er generelt ikke mulig å knytte de innrapporterte dataene til et bestemt sjikt av narkotikamarkedet.
Useimpien maiden ilmoittamat huumeiden puhtaustiedot perustuvat otantaan kaikista takavarikoiduista huumeista, eikä ilmoitettuja tietoja voida yleensä suhteuttaa mihinkään huumemarkkinoiden tiettyyn tasoon.