pere/sami_parallel huggingface dataset:
• støtte arbeidet for å utvikle miljø- og økosystemregnskap som kan brukes i analyser av tilpasningen til og reduksjonen av klimaendringene, og legge disse fram som bidrag til EEAs vurderinger, som Eureca 2012 og SOER 2010.
• tukemalla pyrkimyksiä kehittää ympäristö‑ ja ekosysteemitilinpitoa tietopohjaksi ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämistä koskeville selvityksille ja näiden tietojen liittämiseksi EYK:n arviointeihin, kuten arvioon Euroopan ekosysteemipalveluista vuonna 2012 (Eureca) ja arvioon Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2010.
Produsere integrerte vurderinger, analyser av hvordan endringer i politikk og teknologi i energisektoren bidrar til å redusere klimaendringene, påvirker menneskers helse og miljøet, kostnader og fordeler, framdriften mot de politiske målene og miljøeffektivitet, ved hjelp av oppdaterte data, modeller og indikatorer.
Tarjota ajantasaisten tietojen, mallien ja indikaattoreiden avulla yhdennettyjä arvioita ja selvityksiä siitä, miten energia‑alan politiikan ja toiminnan muutokset vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillintään, ihmisten terveyteen ja ympäristöön, kustannuksiin ja hyötyihin, politiikan tavoitteiden saavuttamisen ja ympäristötehokkuuteen.
• utvikle og vedlikeholde energiog miljøindikatorer og beste praksis basert på nasjonale data og informasjon lagt fram for EEA, IEA, UNEP, Eurostat og andre av Europakommisjonens tjenester,
• kehittämällä ja ylläpitämällä energia‑ ja ympäristöalan indikaattoreita ja parhaita käytäntöjä EYK:lle, Kansainväliselle energiajärjestölle IEA:lle, YK:n ympäristöohjelmalle, Eurostatille ja muille komission yksiköille toimitettavien jäsenvaltioiden tilastotietojen ja muiden tietojen avulla,
• vurdere miljøbegrensninger og miljøfordeler ved teknologier innen fornybar energi, bruk av nye energiteknologier og -kilder, herunder biodrivstoff og utnyttelse av torvland, karbonfangst og -lagring, i samarbeid med Europakommisjonen, UNEP, forskningssamfunn og næringsliv,
• arvioimalla yhteistyössä Euroopan komission, YK:n ympäristöohjelman, tutkimusyhteisön ja elinkeinoelämän kanssa uusiutuvan energiateknologian ympäristörajoitteita ja ympäristöhyötyjä ja ottamalla käyttöön uusia energiatekniikoita ja energianlähteitä, myös biopolttoaineita ja suomaita, hiilen talteenottoa ja varastointia,
• produsere regelmessige oppdateringer av energiog miljøindikatorer, inklusive energisubsidier, og bidrag til EEAs integrerte vurderinger, og
• tuottamalla säännöllisiä päivityksiä energia‑ ja ympäristöalan indikaattoreihin, mukaan lukien energiatuet, sekä syötteitä EYK:n yhdennettyihin arviointeihin, ja
Energipolitikken vil fortsette å spille en sentral rolle i bekjempelsen av klimaendringene og samtidig sørge for sikker energiforsyning i Europa.
Energiapolitiikka on vastakin keskeisessä asemassa torjuttaessa ilmastonmuutosta ja varmistettaessa energian toimitusvarmuus Euroopassa.
Produksjon og forbruk av energi, herunder fornybar energi som bioenergi, har store konsekvenser for menneskers helse og miljøet gjennom utslipp av luftforurensende stoffer, avfallsproduksjon, skade på jordbunnen, oljeutslipp osv.
Energian — myös uusiutuvan energian, kuten bioenergian — tuotanto ja kulutus vaikuttavat huomattavasti ihmisten terveyteen ja ympäristöön muun muassa ilmakehän päästöjen, jätteiden tuotannon, maaperän vaurioitumisen ja öljypäästöjen muodossa.
Europakommisjonen er i ferd med videreutvikle lovpakken på klima- og energiområdet som ble lagt fram i desember 2008. Det skal iverksettes tiltak med sikte på å oppnå målene innen 2020 hva angår fornybar energi, drivstofforbruket i veitransportsektoren og energieffektivitet, utarbeidelsen av et rammeverk for karbonfangst og lagring og utvikling av demonstrasjonsanlegg.
Euroopan komissio kehittää parhaillaan joulukuussa 2008 sovittua energia‑alan ja ilmastonmuutoksen politiikan pakettia, jonka toimenpiteet auttavat muun muassa saavuttamaan vuoteen 2020 mennessä uusiutuvan energian, tieliikenteen polttoaineiden ja energiatehokkuuden tavoitteet, luomaan edellytykset hiilen talteenotto‑ ja varastointitoiminnalle ja kehittämään esittelylaitoksia.
I tillegg satses det ytterligere på energieffektivitet, reduksjon av energietterspørselen, realiseringen av et reelt indre energimarked, stimulering av energiforskning og teknologiutvikling og forbedring av internasjonalt samarbeid i energispørsmål.
Lisäksi panostetaan lisää energiatehokkuuteen, energian kysynnän vähentämiseen, aitojen energian sisämarkkinoiden perustamiseen, energiatutkimukseen ja teknologian kehittämiseen kannustamiseen sekä kansainvälisen energiayhteistyön laajentamiseen.
Den europeiske innsatsen på energiområdet er tett koplet opp mot innsatsen i resten av verden.
Euroopan työ on tiiviisti sidoksissa muiden maanosien tämän alan toimintaan.
• vurdere miljøbelastningene av energiproduksjon og -forbruk, herunder energieffektivitet og etterspørselsreduserende tiltak, brennstoffvalg, veivalgene for å redusere klimaendringene og samtidig sikre økt energisikkerhet, kostnader, fordeler og avveininger ved disse i forhold til for eksempel vann og biologisk mangfold.
• arvioimalla energian tuotannosta ja kulutuksesta ympäristöön kohdistuvia paineita, mukaan lukien energiatehokkuus ja kysyntään liittyvä politiikka, polttoaineiden valinta, ilmastonmuutoksen hillitseminen/energiaturvallisuuden vaihtoehdot ja kustannukset, hyödyt ja kompromissit suhteessa niihin liittyviin ympäristökysymyksiin, esimerkiksi vesivaroihin ja biologiseen monimuotoisuuteen.
Vurdere helse- og miljøkonsekvensene av transport ved hjelp av transport- og miljøindikatorer, modeller og scenarier.
Arvioida liikenteen vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön liikenne‑ ja ympäristösektorin indikaattorien, mallien ja skenaarioiden avulla.
Dette vil blant annet omfatte måling av framdriften i forhold til miljørelaterte mål for transportpolitikken og å søke mulige nye løsninger for tilgang og bærekraftig mobilitet.
Tähän kuuluvat muun muassa edistymisen seuranta ympäristöön liittyvien poliittisten liikennealan tavoitteiden saavuttamisessa ja mahdollisten saavutettavuuden ja kestävän liikkumisen uusien ratkaisujen esittely.
• vedlikeholde, utvikle og strømlinjeforme transportog miljøindikatorene og samarbeide med Eurostat, ITF/OECD og Europakommisjonen for å supplere EEAs datainnsamling via Eionets partnere, særlig når det gjelder vurderinger av transportstøy, arealbruk og godstransportmønstre,
• ylläpitämällä, kehittämällä ja tehostamalla liikenne‑ ja ympäristöindikaattoreita ja tekemällä yhteistyötä Eurostatin, kansainvälisen kuljetustyöväen liiton ITF:n ja OECD:n sekä Euroopan komission kanssa EYK:n Eionet‑kumppaneihin perustuvan tiedonkeruun täydentämiseksi erityisesti liikennemeluarviointien, maankäytön ja tavarakuljetusten mallien aloilla,
Transport er en integrert del av de fleste av de aktivitetene som til sammen danner grunnlaget for en nasjons bruttonasjonalprodukt.
Liikenne on erottamaton osa useimpia kansakunnan bruttokansantuotteeseen kuuluvia toimintoja.
Transportvolumene speiler mer eller mindre den økonomiske veksten og påvirker dermed miljøet på mange måter, med klimaendringer, tap av habitater, støy og luftforurensning som de mest synlige.
Liikennemäärät kasvavat varsin samansuuntaisesti talouteen nähden ja vaikuttavat siten moniin ympäristökysymyksiin, joista merkittävimpiä ovat ilmastonmuutos, kasvuympäristöjen katoaminen, melu ja ilman saastuminen.
Selv om økningen i utslippene av klimagasser fra transportsektoren i den senere tid har avtatt noe, tilsier prognosene en markant økning dersom det ikke oppnås ytterligere utslippsreduksjoner.
Vaikka liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen kasvu on viime aikoina vähän hidastunut, tulevaisuusennusteissa varaudutaan huomattavaan kasvuun, jollei muita hillitsemistoimia toteuteta.
• utarbeide indikatorbaserte vurderinger av framdriften i transportsektoren når det gjelder å integrere miljøhensyn i politikken, og bruke disse i EEAs regelmessige integrerte og tverrgående vurderinger, kvotehandelssystem, å redusere CO
• tuottamalla indikaattoripohjaisia arvioita siitä, miten liikennealalla on edistytty ympäristöseikkojen sisällyttämisessä alan politiikkaan, ja käyttämällä näitä arvioita syötteinä EYK:n säännöllisissä yhdennetyissä ja monialaisissa arvioinneissa,
Vi bør imidlertid unngå å forbinde transportsektoren utelukkende med klimaendringer; ”The Greening Transport Package” er et bidrag til å utvide debatten.
• analysoimalla liikenteen osuutta ilmanlaatuun ja meluun Euroopan suurkaupungeissa,
• bygge opp geografisk spesifikke transportutslippsregistre,
Liikennettä ei kuitenkaan pidä yksin yhdistää ilmastonmuutokseen.
Utviklingen av transportpolitikken har primært hatt et mer “bærekraftig transportsystem” som mål, med fokus på tilgang og mobilitet.
Keskustelua laajennetaan ympäristöystävällisempää liikennettä koskevalla paketilla.
Men disse begrepene er ikke operative pr. i dag, og de bidrar ikke til miljøforbedringer.
• muodostamalla maantieteellisesti eriytettyjä liikennepäästöjen kartoituksia,
• bidra til prosessen for forbedring av miljøresultatene for internasjonal luftfart og sjøtransport og deres innlemmelse i et post-Kyoto-regime for å bekjempe klimaendringene, ved å produsere relevant informasjon med særlig fokus på utslipp av luftforurensende stoffer og klimagasser, og
• tuottamalla tietoa prosessiin, jossa kansainvälisen lento‑ ja meriliikenteen ympäristönsuojelun tasoa parannetaan ja sisällytetään nämä alat Kioton sopimuksen jälkeiseen ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaan järjestelmään, ja jossa tarjotaan merkityksellistä tietoa pääasiassa ilmansaasteista ja kasvihuonekaasupäästöistä, ja
De stadig mer ambisiøse målene for kutt i utslippene av klimagasser gjør det nødvendig å utarbeide sektorspesifikke mål.
Vastaukseksi entistä tiukempiin kasvihuonekaasupäästöjen tavoitteisiin on kehitettävä sektorikohtaisia erityistavoitteita.
For å sikre bredest mulig effekt av målene bør de omfatte alle de viktigste miljøaspektene (utslipp til luft, støy, tap av habitater osv.) ved et ”bærekraftig transportsystem” og bruken av det.
Mahdollisten lisähyötyjen saamiseksi näihin tavoitteisiin olisi niin ikään sisällytettävä kaikki ”kestävän liikennejärjestelmän” ja sen käytön keskeiset osa‑alueet (ilman saastuminen, melu, luontotyyppien häviäminen ym.).
• utvikle scenarier for et bærekraftig transportsystem, undersøke energieffektivitet, bærekraftig mobilitet og tilgang, og synergier med nærmiljøutvikling og distriktsutvikling ved å identifisere og karakterisere ulike mulige tiltak, teknologialternativer, alternativer for etterspørselsstyring og for brukeratferd, i samarbeid med transportnæringen, JRC og Europakommisjonens tjenester.
• kehittämällä kestävän liikennejärjestelmän skenaarioita, tutkimalla energiatehokkuutta, kestävän kehityksen mukaista liikkumista ja saavutettavuutta sekä naapuruuspolitiikkaan ja alueiden kehitykseen perustuvia synergioita sekä tunnistamalla ja yksilöimällä tässä yhteydessä erilaisia toimia, teknologisia vaihtoehtoja, kysynnänhallinnan vaihtoehtoja ja käyttäjien käyttäytymistä yhteistyössä liikennealan, YTK:n ja Euroopan komission yksiköiden kanssa.
Strategiområde 3 Integrerte miljøvurderinger
Strategian osa‑alue 3
For å sikre at disse vurderingene understøtter beslutningsprosessene og politikkutviklingen, vil det bli lagt ekstra vekt på følgende fire elementer:
Jotta nämä arvioinnit varmasti tukevat päätöksentekoprosesseja ja poliittista kehittämistä, niissä painotetaan neljää seikkaa:
Det er et økende behov for å gjennomføre eller bidra til miljøvurderinger av forskjellige geografiske områder i Europa, i Europas naboland og i verden.
Yhdennettyjen ympäristöarvioiden kysyntä kasvaa jatkuvasti kaikkialla Euroopassa ja sen naapurivaltioissa sekä maailmanlaajuisesti.
Slike vurderinger er nødvendige for å sette rammer for, understøtte og evaluere framdriften i en lang rekke politiske prosesser.
EYK sekä tuottaa niitä itse että osallistuu niiden tekoon. Arvioita tarvitaan monenlaisten poliittisten prosessien edistymisen hahmottamiseen, tukemiseen ja arviointiin.
Det er også et økende behov for å ta med økonomisk informasjon, framtidsrettede perspektiver og usikkerhetsmomenter.
Lisäksi tarve sisällyttää taloudellisia tietoja ja pitkän aikavälin näkökulmia ja vastata epävarmuustekijöihin kasvaa jatkuvasti.
Økningen i antallet og mangfoldet av slike vurderinger fører imidlertid til ineffektivitet, overlapping og inkonsistens, som kan undergrave nytten av dem.
Arviointien määrän ja moninaisuuden kasvu johtaa yhtä kaikki epätehokkuuteen, päällekkäisyyksiin ja epäjohdonmukaisuuksiin ja voi heikentää arvioiden tarkkuutta.
• integrerte miljøpolitikkanalyser og vurderinger av nasjonale og regionale strategier og tiltak for å sikre miljøet, for eksempel innen transport og infrastruktur, landbruk (bioteknologi og transgene organismer), energi og industri (bærekraftig produksjon/forbruk og nanoteknologi) samt innen finans (forsikring), og handel (distribusjon),
• päätöksentekoa riskin ja epävarmuuden monipolvisessa ympäristössä ja päätöksenteon tukityökalujen käyttöä,
• beslutningstaking i risikofylte, usikre og komplekse situasjoner, og bruk av beslutningsverktøy,
• entistä useampia sosiaalisia ja taloudellisia analyyseja, joilla ympäristön ympäristöriippuvuudet tuodaan yhteiskunnallisen ajattelun valtavirtaan, ja
• flere sosiale og økonomiske analyser for å bidra til at de miljømessige sammenhengene kommer sterkere til uttrykk i samfunnets måte å tenke på, og
• skenaarioiden ja muiden tulevaisuussuuntautuneiden menetelmien käytön tehostamista kestävän tulevaisuuden tueksi.
• økt bruk av scenarier og andre framtidsrettede metoder for å støtte utviklingen av en bærekraftig framtid.
Tähän strategian osa‑alueeseen kuuluvat toimet sijoittuvat viiden eri teeman alle:
I tråd med EEAs grunnforordning skal EEA hvert femte år utgi en rapport om tilstanden og utsiktene for Europas miljø.
Perustamisasetuksensa mukaisesti EYK on velvollinen julkaisemaan viiden vuoden välein selvityksen Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä.
Neste rapport skal komme ut i 2010.
Seuraava selvitys on annettava vuonna 2010.
Siden opprettelsen har EEA også utgitt fire felleseuropeiske vurderinger, som dekker landene i Øst-Europa, Sentral-Asia og Kaukasus, to som fokuserer på Middelhavsområdet og to på Arktis.
Perustamisestaan lähtien EYK on julkaissut lisäksi neljä yleiseurooppalaista arviota, jotka kattavat Itä‑Euroopan, Keski‑Aasian ja Kaukasuksen valtiot ja joista kahdessa on keskitytty Välimeren alueeseen ja kahdessa pohjoisnapa‑alueeseen.
I tillegg har vi satt stadig mer inn på å utvikle scenarier og framtidsrettede studier og utføre økonomiske evalueringer og historiske analyser av miljø- og helserelaterte spørsmål for å forbedre politikkutviklingen og beslutningstakingen på områder preget av stor usikkerhet og kompleksitet.
Lisäksi EYK on kiinnittänyt entistä enemmän huomiota skenaarioiden kehitykseen, pitkän aikavälin tutkimuksiin sekä ympäristö‑ ja terveyskysymysten taloudelliseen arviointiin ja historialliseen analysointiin, jotta poliittista suunnittelua ja päätöksentekoa erittäin epävarmoissa ja monitahoisissa oloissa voidaan parantaa.
I løpet av de kommende fem årene skal EEA produsere sin femårsrapport og vurdering og sammen med sine partnere utarbeide og bidra til andre regionale, felleseuropeiske og globale vurderinger.
Tulevien viiden vuoden aikana EYK julkaisee viisivuotisraporttinsa ja arvionsa sekä kehittää ja laatii kumppaneidensa kanssa muita alueellisia, yleiseurooppalaisia ja yleismaailmallisia arvioita.
• Integrerte miljøvurderinger• Regionale og globale vurderinger• Beslutningsstøtte• Økonomi• Strategiske beslutninger for framtiden
EYK pyrkii niin ikään luomaan vankan pohjan EU:n ympäristöä koskevalle toimintaohjelmalle.
Utarbeide, utgi og formidle en grensesprengende rapport i 2010 om tilstanden og utsiktene for Europas miljø, og sammen med vårt nettverk og våre partnere fastsette en langsiktig strategi for å samordne framtidige globale, regionale, tematiske og sektorspesifikke vurderinger og rapporter.
Valmistella ja julkaista vuonna 2010 korkealaatuinen raportti ympäristön tilasta ja näkymistä Euroopassa ja tiedottaa siitä sekä laatia pitkän aikavälin strategia verkostojen ja kumppaneiden kanssa tulevien maailmanlaajuisten, alueellisten, teema‑ ja alakohtaisten arviointien ja selvitysten koordinoimiseksi.
EEA skal i henhold til artikkel 2 i grunnforordningen hvert femte år utgi en rapport om tilstanden til, trender og utsikter for miljøet, supplert med indikatorrapporter som fokuserer på særskilte temaer. Den neste miljøtilstands- og miljøutsiktsrapporten skal komme i 2010.
EYK:n tehtävänä on ”julkaista joka viides vuosi selvitys ympäristön tilasta, kehityssuunnista ja tulevaisuudennäkymistä sekä täydentää sitä erityiskysymyksiin keskittyvillä tunnuslukuselvityksillä” (EYK:n perustamisasetuksen 2 artikla).
• samordne bidragene fra alle de temaspesifikke aktivitetene, SEIS og kjernesettene av indikatorer i Europa (herunder de som administreres av Eurostat) for å produsere en tematisk, indikatorbasert, integrert vurdering av trendene og utsiktene for Europas mijlø,
• koordinoimalla eri teemakohtaisten toimintojen, SEIS‑järjestelmän ja indikaattorisarjojen tuotoksia Euroopassa (Eurostatin hallinnoimat indikaattorit mukaan lukien), jotta saadaan teemakohtainen, indikaattorilähtöinen yhdennetty ympäristöarvio ympäristön trendeistä ja näkymistä Euroopassa,
EEAs flaggskipsprodukt — 5-årsrapporten — gir en strategisk oversikt over og framtidsrettet vurdering av miljøspørsmål i et bærekraftsperspektiv i EUs medlemsstater, søkerlandene og potensielle søkerland.
• ylläpitämällä maakohtaisia prosesseja, joiden avulla voidaan laatia maa‑analyyseja ja tuloskortteja, ja kehittämällä tältä pohjalta oppimissuuntautuneita vertailuarvioita kunkin maan toimista, tilanteista ja vastineista,
• lede en landfokusert prosess for utvikling av landanalyser og en måltavle, og på grunnlag av dette utvikle en læringsorientert sammenlignende vurdering på landnivå av status med hensyn til tiltak og innsats.
• tehostamalla arviointeja koskevaa viestintää ja tiedonvälitystä multimediamuotoisen, helppotajuisen ja monikielisen tiedotuksen avulla,
• forbedre formidlingen og spredningen av vurderingen gjennom multimediebasert, brukervennlig og flerspråklig informasjon,
Selvitykset ovat osa strategista ympäristöpoliittista päätöksentekoa koko EU:n tasolla, EU:n ympäristöä koskevien toimintaohjelmien ja strategioiden arviointia ja tulevien agendojen määrittelyä.
Rapporten om miljøtilstanden og miljøutsiktene i Europa 2010 (SOER 2010) vil bli et verdifullt bidrag til vurderingen av det 6. miljøhandlingsprogrammet og de relevante delene av EUs strategi for bærekraftig utvikling og vil med sin oversikt over trender og prognoser og framvoksende problemer peke fram mot påfølgende programmer.
Vuoden 2010 selvitys tarjoaa ajallisesti oivan tilaisuuden arvioida kuudetta ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa ja EU:n kestävän kehityksen strategian asiaankuuluvia osia, ja näin selvityksen pitkän aikavälin suuntausten ja ennusteiden sekä uusien esiin nousseiden seikkojen avulla voidaan hahmottaa mahdollisia tulevia ohjelmia.
• produsere en framtidsrettet, tverrgående integrert vurdering av miljøspørsmål som skal se på, i et bærekraftsperspektiv, hvordan samspillet mellom miljøspørsmål og europeisk og global samfunnsøkonomisk utvikling kan utspille seg i ulike plausible scenarier, og hvilke konsekvenser de kan få for Europa, våre naboer og andre deler av verden,
• tuottamalla ympäristöseikoista tulevaisuussuuntautuneita, yhdennettyjä poikkileikkausarviointeja, joissa selvitetään, miten ympäristökysymysten ja toisaalta Euroopan ja koko maailman sosiaalis‑taloudellisen kehityksen vuorovaikutus voi kestävän kehityksen kannalta kehittyä erilaisissa todennäköisissä skenaarioissa ja miten kehitys voi vaikuttaa Eurooppaan, naapurimaihin ja muihin maanosiin, ja
På grunn av den store interessen for SOER 2010 vil det bli utarbeidet ulike produkter og ulike medier vil bli tatt i bruk som er tilpasset forskjellige publikumsgrupper, for eksempel tema- og landrapporter.
Koska vuoden 2010 selvitys herättää laajaa kiinnostusta, eri yleisöjä varten suunnitellaan eriytettyjä tuotteita ja multimediaviestintää, teema‑ ja maakohtaiset kysymykset mukaan luettuina.
• utarbeide en langsiktig strategi for integrerte miljøvurderinger i regionen, som dekker inneværende 5-årige rapportperiode og også ivaretar andre regionale, globale og spesifikke vurderingsbehov.
• kehittämällä yhdennettyjä aluekohtaisia ympäristöarviointeja varten pitkän aikavälin strategia, joka kattaa viiden vuoden raportointijakson sekä muut alueelliset, maailmanlaajuiset ja aihekohtaiset arviointitarpeet.
Vurderingene vil ha et nytt og forbedret perspektiv, og retningslinjene for dette vil være på plass i begynnelsen av den nye strategiperioden slik at EEA kan overholde plikten til å legge fram hovedrapporten hvert femte år og etterkomme de mange behovene på en helhetlig og effektiv måte.
Uuden strategian aluksi arviointien tulevaisuusulottuvuutta laajennetaan entisestään, jotta EYK pystyy täyttämään keskeisen viisivuotisen raportointitehtävänsä ja vastaamaan monilukuisiin pyyntöihin johdonmukaisesti, tehokkaasti ja vaikuttavasti.
3.2 Regionale og globale vurderinger
3.2 Alueellinen ja yleismaailmallinen arviointi
Planlegge, utarbeide, bidra til og produsere regionale vurderinger til støtte for ulike politikker og politiske prosesser i tråd med EEAs langsiktige strategi for integrerte vurderinger og 5-årsrapporten.
Suunnitella, valmistella ja tuottaa alueellisia arviointeja sekä osallistua niihin politiikan eri osa‑alueiden ja poliittisten prosessien tukemiseksi ja EYK:n pitkän aikavälin strategian mukaisten yhdennettyjen arviointien ja viisivuotisselvitysten tuottamiseksi.
• lage lenker og sikre enkel tilgang til SEIS, Reportnet og de ulike verktøyene for å gjennomføre integrerte vurderinger slik at andre i samfunnet får best mulig utbytte av dette arbeidet,
• tarjoamalla yhteydet ja helpon pääsyn SEIS‑järjestelmään, Reportnet‑infrastruktuuriin ja erilaisiin yhdennetyt arviot mahdollistaviin työkaluihin, jotta kansainvälisen yhteisön muilla toimijoilla on mahdollisuus hyödyntää kehitettyjä välineitä,
• samarbeide med Handlingsplan for Middelhavet, Eurostat og andre partnere om å organisere en regelmessig rapporteringsprosess under Horizon 2020, utgi rapporter hvert femte og andre år om miljøet i Middelhavsområdet,
• tekemällä yhteistyötä Välimeren toimintasuunnitelman, Eurostatin ja muiden kumppaneiden kanssa, jotta Horizon 2020 ‑aloitteeseen saadaan säännöllinen raportointiprosessi ja voidaan julkaista viisi‑ ja kaksivuotisraportteja Välimeren ympäristöstä,
• planlegge og utarbeide den femte felleseuropeiske vurderingsrapporten,
• suunnittelemalla ja valmistelemalla viidettä yleiseurooppalaista arviointiraportti,
Ulike områder i Europa, som kystområder og fjellkjeder, har felles geografiske og miljømessige mønstre.
Yhteiset maantieteelliset ja ympäristölähtöiset mallit ovat tyypillisiä Euroopan erityisalueille, esimerkiksi rannikkoalueille ja vuorijonoille.
De gjenspeiler Europas landskapsmangfold og er gjenstand for en form for målrettede prosesser og strategier med sikte på territoriell utjevning.
Ne liittyvät yhtäältä Euroopan maisemien monimuotoisuuteen ja toisaalta tietyntyyppisiin kohdennettuihin prosesseihin ja politiikkaan tai yleisemmin alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.
Analyser av miljøstatusen i disse mangeartede områdene, enten de er kystområder, byområder, distriktsområder eller fjellområder, vil dermed være rotfestet i de spesifikke samfunnsøkonomiske kjennetegnene for de ulike områdene og i dagens og historiske arealbruksmønstre.
Näiden erilaisten alueiden, kuten rannikko‑, kaupunki‑, maaseutu‑ tai vuoristoalueiden, ympäristön tilan selvittäminen perustuu näin ollen eri alueiden tyypillisiin sosiaalis‑taloudellisiin piirteisiin ja nykyisiin ja historiallisiin maankäyttömalleihin.
Dette får viktige konsekvenser ettersom politikken og beslutningene på mange områder må ta hensyn til samspillet med en lang rekke faktorer, for eksempel byspredningen til landdistrikter, konsekvensene urbaniseringen av kystområder har for økosystemtjenester, eller fjellandbrukets rolle i bevaringen av jordbruksland med høy naturverdi.
Tästä on merkittäviä seurauksia, koska monissa politiikan ja päätöksenteon skenaarioissa on otettava huomioon monenlaista vuorovaikutusta, kuten kaupunkirakenteen hajautuminen maaseutualueille, kaupungistumisen vaikutus rannikkoalueiden ekosysteemipalveluihin ja vuoristoalueiden maanviljelyn tehtävä luonto‑arvoiltaan arvokkaan maatalousmaan ylläpitäjänä.
EEA deltar i utarbeidelsen av en rekke regionale vurderinger og miljøstatusrapporter.
EYK on mukana lukuisten alueellisten arvioiden laadinnassa ja ympäristön tilasta kertovien selvitysten prosesseissa.
• delta i UNGAs vurdering av rapporter om det marine miljø, UNEP-GEO, andre UNEP DEWA-aktiviteter og andre av FNs vurderinger gjennom ekspertgrupper og ledelse av paneler,
• osallistumalla asiantuntijaryhmien ja paneelien puheenjohtajuuden kautta YK:n yleiskokouksen meriympäristön arviointien yleismaailmalliseen arviointiin, YK:n ympäristöohjelman GEO‑raporttiin ja muihin varhaisen varoituksen ja arvioinnin (DEWA) toimiin ja muihin YK:n arvioihin,
• identifisere behovene for og produsere spesifikke skreddersydde vurderinger av miljøstatus i Arktis,
• tunnistamalla arviointitarpeet ja tarjoamalla räätälöityjä erityisarviointeja arktisen ympäristön tilasta,
• identifisere behovene for og utarbeide relevante vurderinger til støtte for utjevningspolitikk, romlig planlegging og områder definert etter økologisk slektskap (for eksempel kystområder, innlandssjøer, by-, distrikts- og fjellområder), og
Esimerkkejä tästä työstä ovat muun muassa Euroopan naapuruuspolitiikka ja Keski‑Aasian strategia, Välimeren Horizon 2020 ‑prosessin koordinointi ja tuloskortin koostaminen edistymisen mittaamiseksi sovitun indikaattorisarjan perustella, YK:n yleiskokouksen yleismaailmallinen, eri arviointeja koskeva arvio, jonka avulla voidaan kehittää säännöllinen prosessi meriympäristön arvioimiseksi ja pohjoisnapa‑alueen ja keskeisten ekosysteemien, kuten kosteikkojen ja vuoristoalueiden, arvioimiseksi.
Av eksempler kan nevnes arbeid i forbindelse med den europeiske naboskapspolitikken og Sentralasiastrategien, samordning og utarbeidelse av en måltavle for Mediterranean Horizon 2020-prosessen, som skal måle framgang på grunnlag av et omforent indikatorsett, UNGAs globale vurdering av rapporter (Global assessment of assessments) med sikte på å utvikle en regelmessig prosess for vurdering av det marine miljø og vurderinger for Arktis og sentrale økosystemer som våtmarksområder og høyfjellsområder.
• tunnistamalla arviointitarpeet ja kehittämällä tarpeellisia arviointeja koheesiopolitiikan, tilankäytön suunnittelun ja ekologisen samankaltaisuuden perusteella yhteenkuuluvien alueiden tueksi (esimerkkeinä rannikot, sisämeret, kaupunki‑, maaseutu‑ ja vuoristoalueet), ja
• forbedre formidlingen og spredningen av budskapet om viktigheten av og grunnlaget for integrerte vurderinger gjennom multimediebasert, brukervennlig og flerspråklig informasjon.
• tehostamalla viestintää ja tiedonvälitystä yhdennettyjen arviointien merkityksestä ja perustasta multimediamuotoisen, helppotajuisen ja monikielisen tiedotuksen avulla.
Fremme en bedre og mer allment akseptert forståelse av implikasjonene ved systemvitenskap, multikausalitet, usikkerhet og kunnskapskildene for å støtte opp under en rettidig, deltakende, solid og adaptiv beslutningsprosess.
Edistää systeemitieteiden, monisyisyyden, epävarmuuden ja tietolähteiden vaikutusten entistä laajempaa ja hyväksytympää ottamista oikea‑aikaisen, osallistavan, perustaltaan vankan ja mukautuvan päätöksenteon tueksi.
2) for å skape en større kunnskapsbase som kan benyttes til å identifisere og gjennomføre framtidige politiske tiltak som er rettidige, solide og adaptive,
• kehittämällä menneisyyttä tarkastelevia selvityksiä aiemmasta ympäristöpäätöksenteosta (esimerkkinä ”Late lessons from early warnings” ‑raportin 2 osa), jotta saadaan laajempi tietopohja tulevien poliittisten toimien yksilöimiseksi ja toteuttamiseksi oikea‑aikaisesti, vankasti ja sopeutuvasti,
• fremme langsiktig overvåking av ”surprise-sensitive” parametere for bedre å kunne forutse forstyrrelser i biologiske systemer og helsesystemer,
• edistämällä yllätysherkkien parametrien pitkän aikavälin seurantaa, jotta osaamme varautua paremmin häiriöihin biologisissa ja terveyteen liittyvissä järjestelmissä,
• utforske ulike metoder for å oppnå effektiv involvering av lekfolk når det gjelder å identifisere og håndtere nye miljø- og helseproblemer,
• tutkimalla erilaisia menetelmiä, joilla yleisö saadaan osallistumaan tehokkaasti uusien ekologisten ja terveyteen liittyvien ongelmien tunnistamiseen ja hallintaan,
• utvikle og bruke støtteverktøy i beslutningsprosesser som vedrører sentrale problemer som klimaendringer, klimatilpasning, vurdering av økosystemers verdi og sårbarhet,
• kehittämällä ja käyttämällä päätöksenteon tukityökaluja esimerkiksi ilmastonmuutoksen, sopeutumisen, ekosysteemien arvottamisen ja haavoittuvuusarviointien keskeisillä aloilla,
• analysere og bistå i harmoniseringen av åpnere metoder for evaluering av vitenskapelig og annen form for kunnskap, som tradisjonell kunnskap, og støtte en bredere anvendelse av føre-var-prinsippet,
Tiedemaailmassa on yhä selvempi käsitys siitä, että ympäristöön, terveyteen ja ekologiaan liittyvät kysymykset ovat monitahoisempia, monisyisempiä ja enemmän keskenään kytköksissä kuin aiemmin on uskottu.
Det er stadig større vitenskapelig erkjennelse av at miljømessige, økologiske og helsemessige spørsmål er mer sammensatte, multikausale og gjensidig forbundet enn tidligere antatt.
Järjestelmätieteet, epälineaarinen dynamiikka ja kynnysilmiöt leimaavat useimpia ympäristö‑ ja terveyskysymyksiä.
Systemvitenskap, ikke-lineær dynamikk og terskelfenomener kjennetegner de fleste miljø- og helseproblemer, som klimaendringene, de fire sykdommene og lidelsene som er prioritert i EUs handlingsplan for miljø og helse, økosystemhelse og tap av biologisk mangfold.
Niistä voidaan mainita esimerkiksi ilmastonmuutos, EU:n ympäristöterveyttä koskevan toimintasuunnitelman neljä ensisijaista tautia ja sairautta, ekosysteemien terveys ja biologisen monimuotoisuuden häviäminen.
Rettidig innsats fra myndighetene, og i stadig større grad fra sivilsamfunnet, mot forstyrrelser i slike komplekse økologiske og biologiske systemer krever at det iverksettes tiltak på grunnlag av svakere indikasjoner og noen ganger andre typer bevis (for eksempel tradisjonell kunnskap hos urbefolkningen eller relevant kunnskap snarere enn nøyaktige data), hvis forebygging av skade skal oppnås.
Hallitusten ja yhä useammin myös kansalaisyhteiskunnan oikea‑aikainen reagointi häiriöihin näissä monimutkaisissa ekologisissa ja biologisissa järjestelmissä edellyttää toimintaa epävarmojen viitteiden ja aika ajoin myös poikkeuksellisten merkkien (tarkkojen tutkimusaineistojen sijasta esimerkiksi perinteisen tiedon tai yleistiedon) perusteella, mikäli vahingot halutaan estää ennakoivasti.
Slike beslutninger må tas på bakgrunn av et bredere kunnskapsgrunnlag, delvis avledet av innspill fra lekfolk, understøttet av økt bevissthet om effekten og konsekvensene av tidligere tiltak, eventuelt mangel på tiltak, mot framvoksende problemer og tidlige varsler.
Tällaiset päätökset on tehtävä laajalta tietopohjalta, osin yleisön osallistumisen perusteella. Toiminnassa on käytettävä tukena aiempien toimien – tai toimien toteuttamatta jättämisen – vaikuttavuutta ja seurauksia uusissa ongelmissa ja varhaisissa varoituksissa.
• forbedre og forenkle terminologien som brukes til å definere årsaks- og virkningsforhold og usikkerhetsmomenter i økologiske og biologiske systemer ved å bidra til at slik terminologi tas i bruk på bred front,
• analysoimalla ja yhdenmukaistamalla avoimempia lähestymistapoja tieteellisen ja muun tiedon, esimerkiksi perinnetiedon, arviointiin ja ennalta varautumisen periaatteen entistä laajemman käytön tukemiseen,
• sammen med våre partnere vurdere hvilke typer lovgivning som best vil ta hensyn til miljøets behov, og
• parantamalla ja yksinkertaistamalla syy‑seuraussuhteiden ja epävarmuustekijöiden luonnehtimiseen käytettävää käsitteistöä ekologisissa ja biologissa järjestelmissä tukien samalla käsitteistön laaja‑alaista käyttöönottoa,
Involvering av lekfolk og aktører/interessenter blir også stadig mer anerkjent som et element i en effektiv beslutningsprosess i saker som er relatert til komplekse systemer, som nedbørfeltforvaltning, strategiske konsekvensanalyser, klimatilpasning, arealforvaltning, naturvern, romlig planlegging, strategisk utvikling, etterspørselsstyring innen transport, vann, energi og ressursbruk og lekfolks overvåking av miljøendringer.
Yleisön ja sidosryhmien osallistuminen tunnustetaan niin ikään yhä yleisemmin osaksi tehokasta päätöksentekoa monimutkaisiin järjestelmiin perustuvissa kysymyksissä, kuten vesienhoitosuunnitelmissa, strategisissa vaikutusarvioinneissa, sopeutumisessa ilmastonmuutokseen, maankäytössä, luonnonsuojelussa ja alueidenkäytön suunnittelussa, strategisessa tulevaisuussuunnittelussa, liikenteen kysynnän hallinnassa, veden, energian ja resurssien käytössä sekä ympäristönmuutoksen harrastajapohjaisessa seurannassa.
• øke bevisstheten om disse sakene gjennom workshops med et bredt spekter av aktører/interessenter.
• kehittämällä kumppanien kanssa sellaisten oikeudenkäytön tyyppien sisäistämistä, jotka vastaavan ympäristön tarpeisiin, ja
• utvikle retrospektive analyser av tidligere miljøbeslutninger (som ”Late lessons from
• lisäämällä näiden asioiden tunnettuutta erilaisten sidosryhmien kanssa järjestettävissä työpajoissa.
Støtte og levere integrerte økonomiske analyser, herunder modeller på tvers av temaer (biologisk mangfold, klimaendringer, marint miljø, romlig planlegging, miljø og helse) og drivkrefter (landbruk, transport, (bio)energi), med fokus på kostnadene ved manglende politisk handling, kostnadene ved tiltak, fordelene ved å forbedre miljøkvaliteten og økosystemtjenestene, samt rollen til og effektene av markedsbaserte virkemidler og grønne skattereformer.
Tukea ja tuottaa yhdennettyjä taloudellisia selvityksiä, mukaan lukien eri teemojen (biologinen monimuotoisuus, ilmastonmuutos, meriympäristö, alueiden käytön suunnittelu, ympäristöterveys) ja käyttövoimien (maatalous, liikenne, (bio)energia) mallintaminen, jossa keskitytään poliittisten toimien toteuttamatta jättämisen kustannuksiin, toimenpiteiden kustannuksiin, kohentuneen ympäristön laatuun ja ekosysteemipalvelujen hyötyihin sekä markkinalähtöisten välineiden ja ympäristöverouudistuksen rooliin ja vaikutukseen.
Sentralt i disse tiltakene står vedlikehold av dataarkiv.
Keskeinen osa näitä toimintoja on tietovarantojen ylläpito.
• videreutvikle datainnsamlingen og vurderingene av økonomiske konsekvenser av tiltak og mangel på tiltak,
• kehittämällä edelleen tiedonkeruuta ja arviointeja toimien ja toimimatta jättämisen taloudellisista seurauksista,
• utvikle en integrert analyse av økonomiske drivkrefter og miljøproblemer og politiske verktøy,
• kehittämällä yhdennettyjä selvityksiä taloudellisista käyttövoimista ja ympäristöongelmista ja poliittisista työkaluista,
• bygge opp registre over og vurderinger av den rolle markedsbaserte løsninger og grønn skattereform spiller,
• laatimalla kartoituksia ja arvioita markkinalähtöisten ratkaisujen ja ympäristöverouudistusten roolista,
Det settes stadig større fokus på økonomisk tap og tap av velferd som skyldes utilstrekkelige eller manglende tiltak.
Riittämättömistä toimista tai toimista luopumisesta aiheutuviin taloudellisiin vahinkoihin ja hyvinvoinnin laskuun kiinnitetään nykyisin yhä enemmän huomiota.
Samtidig må politikken og tiltakene innebære løsninger som er effektive og ikke for kostnadskrevende.
Toisaalta politiikan ja toimenpiteiden on saatava aikaan tehokkaita ja mahdollisimman edullisia ratkaisuja.
Den økonomiske delen av miljøanalyser og vurderinger blir stadig viktigere, noe som framgår av utviklingen av for eksempel ex ante-vurderinger av kostnadene ved manglende politisk handling, konsekvensanalyser og integrerte analyser, og ex post-evalueringer.
Ympäristöselvitysten ja ‑arvioiden taloudellinen osatekijä korostuu jatkuvasti, ja tämä näkyy menetelmien kehityksessä: esimerkkeinä mainittakoon poliittisten toimien toteuttamatta jättämisen ennakointiarviointi, vaikutusarvioinnit ja yhdennetyt selvitykset ja jälkiarvioinnit.
Markedsbaserte virkemidler blir stadig mer anerkjent som potensielt kostnadsbesparende verktøy, og grønn skattereform har både miljømessige, skattemessige og samfunnsmessige målsettinger.
Markkinalähtöiset välineet tunnustetaan yhä laajenevassa määrin mahdollisesti kustannuksia säästäviksi välineiksi, ja ympäristöverotuksen uudistuksen tarkoituksena on sovittaa yhteen ympäristönsuojelulliset, verotukselliset ja sosiaaliset tavoitteet.
• utarbeide vurderinger av prisen for ikke å handle med hensyn til markeds- og ikke-markedsrelaterte skader på økosystemtjenester og menneskers velferd, til bruk som inndata i europeiske miljøvurderingsprogrammer,
• laatimalla toimenpiteiden toteuttamatta jättämiseen perustuvia kustannusarvioita ekosysteemipalveluille ja ihmisen hyvinvoinnille aiheutuvista markkinalähtöisistä ja muista vahingoista ja sisällyttämällä nämä arviot eurooppalaisiin ekoarviointiohjelmiin,
• utføre integrerte analyser av miljøkonsekvenser og ressurseffektiviteten ved viktige drivkrefter og av løsninger med fokus på markedsbaserte tilnærminger, som karbonmarkeder og miljøavgifter,
• tekemällä yhdennettyjä selvityksiä tärkeimpien käyttövoimien ympäristöseurauksista ja resurssitehokkuudesta ja ratkaisuista markkinalähtöisten lähestymistapojen pohjalta, kuten hiilimarkkinat ja ympäristöverotus,
• utføre en analyse av grønn skattereform som respons på behovet for en langsiktig bærekraftig løsning som forener miljømessige, økonomiske/skattemessige og samfunnsmessige målsettinger, og
• tekemällä ympäristöverotuksen uudistamista koskevan selvityksen vastineena ympäristönsuojelullisten, taloudellisten/verotuksellisten ja sosiaalisten tavoitteiden pitkän aikavälin kestävälle yhteensovittamiselle, ja
• videreutvikle metoder, herunder nytteoverføring, for å oppskalere resultatene fra casestudier av ikke-markedsrelaterte verdivurderinger, og verdifastsettelsen i areal- og økosystemregnskap.
• kehittämällä edelleen menetelmiä, hyötyjen siirto mukaan luettuna, muiden kuin markkinalähtöisten arvotustutkimusten tulosten ja maankäyttö‑ ja ekosysteemitilinpidon arvotuksen laajentamiseksi.
Bidra til å styrke evnen til å treffe strategiske beslutninger hos EEAs viktigste kunder og partnere ved å videreutvikle scenariobaserte vurderinger på visse områder, som den framtidsrettede delen av viktige EEA-rapporter, fremme kapasitetsbyggende tiltak og ved å gjøre bedre nytte av eksisterende prosesser, informasjon og metoder, tilby framtidige brukere skreddersydde alternativer.
Auttaa laajentamaan strategista päätöksentekoa EYK:n merkittävien asiakkaiden ja kumppanien keskuudessa kehittämällä edelleen skenaarioperustaisia arviointeja erityisalueilla, esimerkiksi keskeisten EYK:n arviointien tulevaisuussuuntautuneet osat, edistämällä valmiuksien muodostamista ja hyödyntämällä entistä paremmin nykyisiä prosesseja, tietoja ja menetelmiä käyttäjäkohtaisesti räätälöityjen tulevaisuuden vaihtoehtojen tarjoamiseksi.
Etter som kompleksiteten, den økte risikoen og usikkerheten ved miljøproblemene kommer stadig tydeligere fram, blir framtidsstudier og særlig scenarier stadig mer anerkjent som viktige verktøy i beslutningsprosessen.
Tulevaisuustutkimusten ja erityisesti skenaarioiden merkitys päätöksenteossa tunnustetaan entistä laajemmin, sillä ympäristöongelmien monimutkaisuus, kasvava riski ja epävarmuus näkyvät nyt entistä selvemmin.
• fortsette å støtte pågående vurderingsprosesser i EEA og særlig framtidsanalysen i forbindelse med SOER 2010 og vurderingen av europeiske økosystemer (Eureca 2012),
• jatkamalla tukea meneillään oleville EYK:n arviointiprosesseille ja erityisesti vuoden 2010 tila‑ ja näkymäarvioinnin tulevaisuusselvityksille sekä Euroopan ekosysteemiarviolle (Eureca 2012),
• fremme bruken av scenarier og “now-casting”-teknikker i strategiske beslutningsprosesser ved å utarbeide retningslinjer, beste praksiser og nettbaserte opplæringsverktøy,
• tukemalla skenaarioiden käyttöä ja nykytilannetta koskevia arviointitekniikoita strategisessa päätöksenteossa kehittäen suuntaviivoja, parhaita käytäntöjä ja Internet‑pohjaisia koulutusvälineitä,
I kjølvannet av analysen som ble presentert i femårsrapporten om tilstanden og utsiktene for Europas miljø i 1999 og endringen av grunnforordningen, ble EEA bedt om å integrere en framtidsrettet del i sine vurderinger.
• aloittamalla uusia tulevaisuussuuntautuneita arvioita ja skenaarioarvioita politiikan erityisaloilla, yksittäisillä alueilla ja yksittäisissä kysymyksissä,
• iverksette nye framtidsrettede og scenariobaserte vurderinger for bestemte områder, regioner og emner,
Vuonna 1999 julkaistun tilaa ja näkymiä koskevan viisivuotisselvityksen tietojen ja muutetun asetuksen perusteella EYK:ta pyydettiin sisällyttämään tulevaisuussuuntautunut osa arvioihinsa.
• videre utforske konsekvenser og effekt av dagens bruk av scenarier i den strategiske beslutningsprosessen i miljøspørsmål,
• tutkimalla edelleen skenaarioiden vaikutusten ja tehokkuuden nykyistä hyödyntämistä strategisessa ympäristöpäätöksenteossa,
• videreutvikle informasjonssystemene gjennom SEIS for framtidsrettet informasjon og utvikle verktøy som er bedre egnet til å administrere framtidsrettet informasjon, og
• kehittämällä SEIS‑järjestelmän kautta tietojärjestelmiä tulevaisuussuuntautunutta tietoa varten ja kehittämällä yksityiskohtaisesti räätälöityjä työkaluja tulevaisuussuuntautuneiden tietojen hallintaa varten, ja
EEAs oppgaver ble dermed utvidet fra SOER-rapportene til tematiske områder og ut over gjeldende lovgivning og Europas grenser.
Niinpä EYK:n työsarka on kasvanut Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä laajemmaksi, teemakohtaisille aloille, ja nykyisen lainsäädännön ja Euroopan rajojen ulkopuolelle.
I løpet av den siste strategiperioden besto hoveddelen av arbeidet i en bred vurderingsprosess i forbindelse med femårsrapporten om tilstand og utsikter som kom ut i 2005, og ”Miljøvern for Europa”— konferansen i Beograd i 2007.
Viime strategiakauden aikana pääosa työstä koostui laajoista arviointiprosesseista, jotka liittyivät ympäristön tilaa ja näkymiä koskevaan viisivuotisraporttiin vuonna 2005 ja vuonna 2007 Belgradissa järjestettyyn Euroopan ympäristö ‑konferenssiin.
I tillegg ble det utarbeidet bidrag til UNEPs Global Environmental Outlook (GEO).
Lisäksi EYK osallistui YK:n ympäristöohjelman Global Environmental Outlook (GEO) ‑prosessiin.
Gjennom PRELUDE, et scenarioarbeid som har høstet stor anerkjennelse, har scenarienes potensial for å definere problemstillinger tidlig i den politiske prosessen og som metode for å framprovosere strategisk tenkning i politiske beslutningsprosesser, blitt godt demonstrert.
Lisäksi se on osoittanut laajalti arvostetun PRELUDE‑skenaariotyöskentelyn avulla, että skenaariot tarjoavat mahdollisuuksia asioiden jäsentämiseen poliittisen jakson varhaisvaiheissa ja että strateginen ajattelu voidaan sisällyttää poliittiseen päätöksentekoon.
• styrke samarbeidet med land og andre større aktører på området (dvs. DG ENV, JRC, Eurostat) med sikte på å danne strategiske partnerskap med relevante kunnskapssentre og forskningsprogrammer for å fremme kapasitetsbygging, bedre de metodologiske tilnærmingene og utvide dem til næringsliv og frivillige organisasjoner der det er relevant.
• vahvistamalla yhteistyötä eri maiden ja muiden alan merkittävien toimijoiden kanssa (esimerkkeinä ympäristöasioiden pääosasto, YTK, Eurostat), jotta voidaan muodostaa strategisia kumppanuuksia asiaankuuluvien tietokeskusten ja tutkimusohjelmien kanssa ja kehittää valmiuksia, kohentaa menetelmällisiä lähestymistapoja ja tarvittaessa laajentaa nämä lähestymistavat kattamaan myös elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöt.
Informasjonstjenester og kommunikasjon
Tietopalvelut ja viestintä
Etterspørselen etter lettfattelig og oppdatert informasjon har økt kraftig bare i løpet av strategiperioden 2004–2008.
Helppotajuisen, ajantasaisen tiedon tarve on kasvanut merkittävästi vuosien 2004–2008 strategiakaudella.
Etterspørselen kommer fra både politiske beslutningstakere og Europas borgere, som i stadig økende grad ønsker fullt innsyn når det gjelder informasjon fra offentlige organer.
Kysyntää on niin poliittisten päätöksentekijöiden kuin Euroopan kansalaistenkin taholta. Kansalaiset toivovat, että viranomaisten tiedot olisivat täysin läpinäkyviä.
I tillegg til dette har den raske utviklingen av nye informasjonsteknologier gitt oss verktøy for mer effektiv kommunikasjon.
Tämän kehityksen rinnalla myös uuden informaatioteknologian nopea kehitys on tarjonnut meille aiempaa tehokkaampia viestintätyökaluja.
Nettstedet skal utvikles fra å være et sted for lagring av dokumenter til et interaktivt nettsted og en portal som understøtter toveiskommunikasjon, og som bidrar effektivt til å forbedre kvaliteten på og spredningen av miljøutdanning.
Internet‑sivustoa kehitetään asiakirjojen säilytyspaikasta vuorovaikutteiseksi sivustoportaaliksi, joka tukee kaksisuuntaista viestintää ja auttaa parantamaan ympäristökoulutuksen laatua ja levinneisyyttä.
I løpet av de kommende fem årene vil EEA søke å gi Europas beslutningstakere og borgere den uavhengige informasjonen de trenger for å foreta informerte valg om miljøet og skape bevissthet om miljøet ved å formidle vårt budskap på en åpen og forståelig måte til et bredest mulig publikum.
Seuraavien viiden vuoden aikana EYK pyrkii tarjoamaan Euroopan päättäjille ja kansalaisille heidän tarvitsemaansa riippumatonta tietoa, jotta he pystyvät tekemään tietoon perustuvia valintoja ympäristöasioissa, ja lisäämään ympäristötietoa välittämällä EYK:n viestit avoimesti ja ymmärrettävästi mahdollisimman laajalle yleisölle.
Vi vil fortsette å legge vekt på å skrive regelmessige nyhetsartikler for nettet og gjøre best mulig bruk av multimedieteknologien slik at EEAs budskap når flest mulig mest mulig effektivt.
Panostamme jatkossakin säännöllisten uutisten toimittamiseen Internetissä ja hyödynnämme parhaalla mahdollisella tavalla multimediatekniikoita EYK:n viestien kattavuuden ja vaikutuksen maksimoimiseksi.
På dette strategiområdet vil arbeidet være delt inn i to temaer:
Tällä strategian osa‑alueella työ jäsentyy kahden otsakkeen alle:
• Det felles miljøinformasjonssystemet SEIS• Kommunikasjon
• yhteinen ympäristötietojärjestelmä• viestintä.
EEAs informasjonstjenester og kommunikasjonsprodukter bygger på mange initiativer fra hele Europa som EEA støtter, blant annet det felles miljøinformasjonssystemet SEIS, Inspire-direktivet om etablering av en infrastruktur for geografisk informasjon, Århus-konvensjonen om tilgang til miljøinformasjon og GMES, EUs teknologiske flaggskip som tar sikte på å forbedre integreringen av in-situ og satellittbasert overvåking.
EYK:n tieto‑ ja viestintäpalvelut saavat tukea useilta Euroopan laajuisilta aloitteilta, joiden yhteydessä EYK puolestaan tarjoaa tukea ja joista ovat esimerkkeinä yhteinen ympäristötietojärjestelmä, eurooppalainen paikkatietoinfrastruktuuri Inspire, Århusin yleissopimus tiedon saannista ja GMES, joka on EU:n tekniikan huipputuote ja jolla on tarkoitus parantaa paikallista ja avaruussijoitteista seurantaa.
4.1 Det felles miljøinformasjonssystemet SEIS
4.1 Yhteinen ympäristötietojärjestelmä
Modernisere dagens rapporteringssystemer til et nettverk av desentraliserte systemer som gir nettbasert tilgang til data som blir administrert så nær kilden som mulig, og forbedre kvaliteten og aktualiteten på informasjonen.
Nykyaikaistaa nykyisiä raportointijärjestelmiä hajautettujen järjestelmien verkostoksi, joka tarjoaa Internet‑yhteyden mahdollisimman lähellä tietojen lähdettä sijaitseviin tietoihin, ja parantaa tietojen laatua ja ajankohtaisuutta.
EEA og Eionet vil samarbeide med Europakommisjonen og andre internasjonale aktører/interessenter om implementeringen av systemet.
EYK ja Eionet tekevät järjestelmän käyttöönotossa yhteistyötä Euroopan komission ja muiden kansainvälisten sidosryhmien kanssa.