pere/sami_parallel huggingface dataset:
Informasjonom samlet utbredelse (totalt og for hver undergruppe) samlesrutinemessige inn fra forskjellige miljøer (f.eks.behandlingsmiljøer, sprøytebytteprogrammer, fengsler osv.) samtfra spesialstudier (28).
Monenlaisia levinneisyystietoja(yleisesti sekä alaryhmittäin) kerätään erilaisista rutiinitilanteista(huumehoitoyksiköt, neulojenvaihtopisteet, vankilat jne.) sekäerityistutkimuksista.(28) Tietoja on vaikea vertailla, koska ne ovatperäisin monenlaisista lähteistä, mutta tiedoista saa yleiskuvanmaiden, alueiden ja ympäristöjen välisistä eroista.
Selv om dataene kan være vanskelige åsammenligne fordi de kommer fra forskjellige kilder, gir de likevelet generelt bilde av forskjellene mellom land, regioner og miljøer.Og hva som er viktigere, ved å følge trendene over tid, særligtrendene for utbredelse blant unge og nye sprøytebrukere, fårman viktig informasjon om spredningen av infeksjonssykdommerblant sprøytebrukerne og effekten av de forebyggende tiltakenesom settes inn.
Kunsuuntauksia ja etenkin levinneisyyttä nuorten ja uusieninjektiokäyttäjien keskuudessa seurataan tietyllä aikavälillä,saadaan tärkeää tietoa tartuntojen leviämisestä suonensisäistenhuumeiden käyttäjillä sekä ehkäisevien toimenpiteidenonnistumisesta.
Målet på lang sikt er å forbedre datakvaliteten ogsammenlignbarheten for eksisterende rutinemessige kilder oggjennomføre reelt sammenlignbare lokale undersøkelser av HIV-utbredelsen blant sprøytebrukere i Europa.
Pitkällä aikavälillä tavoitteena on parantaanykyisistä vakiintuneista lähteistä saatavien tietojen laatuajavertailukelpoisuutta sekä kehittää vertailukelpoisiapaikallisiatartuntojen levinneisyystutkimuksia injektiokäyttäjistä Euroopan alueella.
Statistisk tabell 6: Karakteristika for personer i EU sombehandles for narkotikaproblemer
Tilastotaulukko 6: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneillehenkilöille tunnusomaisia piirteitä
Tilgjengelig data tyder på at utbredelsen av HIV blantsprøytebrukere varierer svært mye både landene imellom oginnenfor hvert land.
Tilastotaulukko 7: EU:ssa huumeongelmiinsa ensimmäisenkerran hoitoa saaneille henkilöille tunnusomaisia piirteitä
Statistisk tabell 8: Karakteristika for kvinner i EU sombehandles for narkotikaproblemer men nivåene er generelt stabile (29
Tilastotaulukko 8: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneillenaisille tunnusomaisia piirteitä
Bildet har ikke forandret seg stort i de senere årene (figur 11).
Yleisesti ottaen tartuntojen levinneisyyson tasaantunut.
Statistisk tabell 7: Karakteristika for personer i EU som førstegangbehandles for narkotikaproblemer
(29) Tämä yleiskuva ei ole muuttunut viimevuosien aikana (kaavio 11).
Statistisk tabell 9: Karakteristika for menn i EU som behandlesfor narkotikaproblemer
Tilastotaulukko 9: EU:ssa huumeongelmiinsa hoitoa saaneillemiehille tunnusomaisia piirteitä
For en del lands og regioners vedkommende, har det vært enekstremt høy utbredelse av HIV siden 1995. Selv om dette i defleste tilfeller gjenspeiler gamle epidemier, er det svært viktig at
Joissakin maissa ja joillakin alueilla HIV:n levinneisyysinjektiokäyttäjillä on pysynyt erittäin korkeana vuodesta
65.En mer detaljert beskrivelse finnes i Årsrapport for 2001, kapittel 3, Utvalgte aspekter – Narkotikarelaterte smittsomme sykdommer.
65.Aihe esitellään tarkemmin vuoden 2001 vuosiraportin luvussa 3: Erityiskysymyksiä – Huumeisiin liittyvät tartuntataudit.
Tilgjengelig på
Vuosiraportti on saatavilla
Se EONNs nettside (http://www.emcdda.org/situation/themes/infectious_diseases.shtml) for ytterligere opplysninger om metoder og retningslinjer.For ytterligere opplysninger om disse dataene og originalkilder, se statistisk tabell 10: Sammendrag over prevalensen av HIV-smitte blant sprøytebrukere i
Menetelmiä ja suuntaviivoja on esitelty EMCDDA:n www-sivustolla osoitteessa http://www.emcdda.eu.int/situation/themes/infectious_diseases.shtml.Yksityiskohtaisempia tietoja asiasta ja alkuperäisistä lähteistä, ks. tilastotaulukko 10: Yhteenveto taulukon muodossa HIV-tartuntojen levinneisyydestä
EU; og statistisk tabell 12: Prevalens av HIV-smitte (prosent smittet) blant sprøytebrukere i EU og Norge (nettutgaven).
(28 (29 suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa; ja tilastotaulukko 12: HIV-tartuntojen levinneisyys suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa(verkkoversio).
I noen regioner og byer var sprøytebrukere (95 % konfidensintervall) varierer fra 0–3,7i England og Wales (0/122, 1998) til 0,8–11,4 i denflamske delen av Belgia (3/77, 1998–1999), 4,4–14,5 i Coimbra, Portugal (12/127, 1999–2000) til 4,4–15,5 i utbredelsen over 25 % (30
Levinneisyys oli yli 25 prosenttia vaihdella uusilla injektiokäyttäjillä (95 %:n luotettavuusväli)Englannin ja Walesin 0–3,7 prosentista (levinneisyys0/122, 1998), Belgian flaaminkielisen yhteisön 0,8–11,4 prosentista (3/77, 1998–1999) ja Portugalin Coimbran 4,4–14,5 prosentista (12/127, 1999–2000) joillakin alueilla ja joissakin kaupungeissa. (30
Figur 11: Utbredelse av HIV-smitte blant sprøytebrukere i EUsmedlemsstater og Norge
Kaavio 11: HIV-tartuntojen levinneisyys suonensisäistenhuumeiden käyttäjillä EU:n jäsenvaltioissa ja Norjassa
Trendene for HIV-utbredelse gir informasjon som er viktig forutformingen og evalueringen av narkotikapolitikken.
Suuntaukset HIV:n levinneisyydessä ovat tärkeää tietoahuumepolitiikan tekemisessä ja arvioinnissa.
Det ernødvendig med flere tiltak dersom trendene antyder atsmittenivåene øker, men ikke dersom smittenivåene synes å gåned.
Lisätoimiatarvitaan, jos suuntaukset viittaavat tartuntojen määränolevan nousussa, mutta niitä ei välttämättä tarvita, jostartuntojen määrä näyttää olevan laskussa.
Det betyr likevel ikke at det ikke kan oppstå nye infeksjoner iområder med stabil eller synkende utbredelse.
Uusia tartuntojavoi löytyä kuitenkin myös niiltä alueilta, joilla levinneisyyson tasaantunut tai laskussa.
I de senere årenekan det ha vært en økning i HIV-smitte blant (undergrupper av)sprøytebrukere i regioner eller byer i Spania, Irland, Italia,Nederland, Østerrike, Portugal, Finland og Storbritannia, selv omdet i noen av disse landene er registrert stor nedgang ismittespredningen (31).
(31)Italiasta kerätyt tiedot osoittavat, että kansallisestakeskiarvosta on rajallinen hyöty maissa, joissa on paljontartuntoja, ja että maan jakaminen alueisiin taikaupunkeihin on tärkeää arvioitaessa ehkäisevientoimenpiteiden onnistumista.
Opplysningene fra Italia viser at nasjonalegjennomsnitt har svært begrenset verdi i land med et signifikantantall HIV-smittede, og at en oppdeling i mindre regioner ellerbyer i slike tilfeller vil gi bedre mulighet for å vurdere effekten avdet forebyggende arbeidet (32).
(32) Kuitenkin vain harvat maatkeräävät toistaiseksi kansallisia tietoja alueittain jaoteltuina.Jotta ajalliset suuntaukset olisi helpompi havaita,levinneisyystietoja olisi hyvä täydentää ilmoittamallavastikään löydetyt tapaukset.
Det er imidlertid få land som sålangt kan legge fram nasjonale data etter region. For å gjøre detlettere å fange opp trendene over tid, bør utbredelsesdata ideeltsett suppleres med meldinger om nye diagnostiserte tilfeller.
Vaikka tietoja ei ole vieläsaatavilla maista, joissa levinneisyys on korkein, ja vaikkatiedot riippuvat vielä hyvin paljon testausmenetelmistä,ilmoituskäytännön avulla on havaittu tartuntojenlisääntyneen uudelleen Suomessa.
Selvom det foreløpig ikke finnes meldingsdata for de landene som erhardest rammet, og mye avhenger av mønstrene for testing sombrukes, har meldingsdataene fra Finland bidratt til å avdekke enny smitteøkning i Finland.
Portugalissa on äskettäinalettu ilmoittaa HIV-tartunnoista, joita on paljon enemmänmiljoonaa asukasta kohti kuin muissa maissa. (33)
Utbredelsen av HIV blant unge sprøytebrukere kan være enytterligere indikasjon på hvor effektive de forebyggendetiltakene er, ettersom smitten hos unge sprøytebrukere typiskvil være av nyere dato enn hos sprøytebrukerbefolkningensom helhet.
HIV:n levinneisyys suonensisäisesti huumeita käyttävässänuorisossa kertoo ehkäisevien toimenpiteiden tehokkuudesta,sillä nuoret ovat saaneet tartunnan yleensä myöhemminverrattuna injektiokäyttäjiin kokonaisuudessaan.
Selv om utvalgsstørrelsene er små, tyder dissedataene på at det i de senere årene har forekommet smitte hos unge sprøytebrukere i flere regioner (34
Vaikkaotokset ovat pieniä, tietojen perusteella näyttäisi siltä, ettäviime vuosina suonensisäisesti huumeita käyttävät nuoretovat saaneet tartuntoja useilla alueilla. (34)
Merknader: Tall i parentes er lokale data.
Huom.Suluissa olevat luvut ovat paikallista tietoa.
Forskjellene landene imellom bør tolkes medvarsomhet ettersom ulike typer kilde er brukt, og i noen tilfeller lokale elleregenrapporterte data.
Maiden välisiä eroja on tulkittava varoen, sillä lähteet ovat erityyppisiä ja joissakin tapauksissa on käytettypaikallisia tai omaan ilmoitukseen perustuvia tietoja.
Fargen til et land indikerer middelverdien for utbredelsesanslagene fra de ulike datakildene.Dette oversiktskartet gir en samlet oversikt over utbredelsen av HIV blantsprøytebrukere i EU.
Kunkin maan väri osoittaa levinneisyyden vaihteluvälin keskiarvon eri tietolähteiden perusteella.Tämä kartta on tarkoitettu antamaan tiivistelmänä yleiskäsitys HIV:n levinneisyydestä injektiokäyttäjillä EU:n alueella.
På kartet er data rapportert for det siste året det foreligger data for.
Kartan tiedot ovat tuoreimmat,mitä on saatu käyttöön.
Data fra utvalg uten informasjon om status blant sprøytebrukereer utelatt.
Tiedot otoksista, joissa ei ollut tietoa injektiokäyttäjientilanteesta jätettiin pois.
Der dette har ført til at kilder er utelukket som klart ville ha bedretmulighetene for generalisering (f.eks. nasjonale data, data hentet utenforbehandlingsapparatet), er data for mer enn ett år kombinert.
Sikäli kuin tämä johti yleistettävyyttä selvästi lisäävienlähteiden poistamiseen (esim. kansalliset tiedot, tiedot hoidon ulkopuolelta),tiedot useammalta kuin yhdeltä vuodelta yhdistettiin.
Data for Italia,Portugal og Norge gjelder bare utbredelsen av HIV blant sprøytebrukere ibehandling og er ikke representative for utbredelsen av HIV blant sprøytebrukere utenfor behandlingsapparatet.
Italiaa, Portugalia ja Norjaa koskevat HIV:n levinneisyystiedot rajoittuvat hoidossa oleviin injektiokäyttäjiin, eivätkä ne kerro HIV:n levinneisyydestä injektiokäyttäjissä, jotkaeivät ole hoidossa.
Det å ha helseproblemer er et avutvalgskriteriene for inntak til narkotikabehandling i enkelte land eller byer(Hellas, Portugal, Roma), og på grunn av lange ventelister eller egne programmer for smittede sprøytebrukere, kan dette gi for høye anslag overutbredelsen. Utbredelsen slik den framkommer på dette kartet må ikke sammenlignes med tidligere utgaver med sikte på å følge endringer over tid fordikildevalget kan variere ut fra datatilgjengelighet.
Terveysongelmat ovat yksi valintaperuste huumehoitoonpääsylle joissakin maissa tai kaupungeissa (Kreikka, Portugali, Rooma);pitkien jonotuslistojen tai tartunnan saaneiden injektiokäyttäjien erityisohjelmien vuoksi tämä voi aiheuttaa levinneisyydessä positiivista harhaa.Tämän kartan levinneisyystietoja ei pidä verrata ajallisten muutosten seuraamiseksi aikaisempiin versioihin, koska lähteiden sisällyttäminen voi vaihdella saatavissa olevien tietojen mukaan.
For tidstrender og nærmere opplysninger om metoder og kilder, se statistisk tabell 12: Prevalens av HIV-smitte (prosent smittet) blant sprøytebrukere i EU og Norge; og boks 6OL: Datakilder – prevalens (nettutgaven).Kilde:Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Aikatrendien, menetelmiä koskevien lisätietojen ja lähteiden osalta ks. tilastotaulukko 12: HIV-tartuntojenlevinneisyys suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa; jalaatikko 6 OL: Tietolähteet – levinneisyys (verkkoversio).Lähteet: Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
For utfyllende opplysninger og primærkilder, se statistisk tabell 10: Sammendrag over prevalensen av HIV-smitte blant sprøytebrukere i EU; og Statistisk tabell 12 (nettutgaven).
Täydelliset tiedot ja ensisijaiset lähteet esitetään tilastotaulukossa 10: Yhteenveto taulukon muodossa HIV-tar-tuntojen levinneisyydestä suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa; ja tilastotaulukko 12 (verkkoversio).
Enkelte land har informasjon om utbredelsen av HIV blantnye sprøytebrukere.
Joissakin maissa on kerätty tietoja HIV:n levinneisyydestäuusissa injektiokäyttäjissä.
Dette er en langt bedre indikator påantallet nye smittetilfeller og kan gjenspeile HIV-insidens, oger dermed et bedre mål på hvor effektive de forebyggendetiltakene er.
Tämä on paljon parempiindikaattori viimeaikaisista HIV-tartunnoista ja samalla HIV:n levinneisyydestä sekä vahvempi todiste ehkäisevientoimenpiteiden tehokkuudesta.
Hvis man antar at sprøytebrukere som harbrukt sprøyter i mindre enn 2 år, i gjennomsnitt har injiserti 1 år, kan utbredelsen i gruppen gi et estimat overinsidens.
Kun oletetaan, että alle kaksivuotta suonensisäisesti huumeita käyttäneet ovat käyttäneethuumeita suonensisäisesti keskimäärin vuoden, tartuntojenmäärästä kyseisessä ryhmässä voidaan saada arviolevinneisyydestä.
Se boks 4 OL: Områder med høy HIV-utbredelse, økning og nedgang i overføring av HIV blant sprøytebrukere i noen EU-land, HIV-utbredelse blant unge sprøytebrukere (nettutgaven).
Ks. laatikko 4 OL: Alueet, joilla HIV:n levinneisyys on korkea, HIV-tartuntojen määrän kasvu ja lasku huumeiden injektiokäyttäjillä joissakin EU-maissa,
Se boks 4 OL (nettutgaven).Se figur 11 OL: Utbredelse av HIV-smitte blant italienske sprøytebrukere i behandling, etter region (nettutgaven).Se statistisk tabell 15: Nylig diagnostisert HIV-smitte blant sprøytebrukere i EU og Norge (nettutgaven).Se boks 4 OL: Områder med høy HIV-utbredelse, økning og nedgang i overføring av HIV blant sprøytebrukere i noen EU-land, HIV-utbredelse blant unge
Ks. laatikko 4 OL (verkkoversio).Ks. kaavio 11 OL: HIV-tartuntojen levinneisyys hoidossa olevilla italialaisilla injektiokäyttäjillä alueittain (verkkoversio).Ks. tilastotaulukko 15: Vastikään todetut HIV-tartunnat suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa (verkkoversio).Ks. laatikko 4 OL (verkkoversio).
Frankrike (11/111, egenrapportert HIV-status for deltakere
Ranskan 4,4–15,5 prosenttiin (11/111,neulojenvaihtopalveluita käyttäneiden itse ilmoittamat
Opplysningene fra
) Belgian, Ranskan ja Portugalin
40 < 60 % 20 < 40 % Belgia, Frankrike og Portugal er imidlertid hentet frarutinemessige tester og kan være påvirket av bias i utvalget.(Dataene for Portugal kan være overvurdert på grunn av deutvelgelseskriteriene avrusningsenhetene anvender, idet deprioriterer problembrukere og/eller HIV-positive brukere.)
40 < 60 % 20 < 40 % tiedot ovat kuitenkin rutiinitesteistä, joten vinouma testattujenvalinnassa on voinut vaikuttaa tietoihin. (Portugalin tiedotvoivat olla liioittelevia vierotushoitoyksiköissä käytettävienvalintakriteerien takia, joiden mukaan etusijalla ovatongelmalliset ja/tai seropositiiviset käyttäjät.) 0 < 20 % (30–52)
Data om utbredelsen av hepatitt C-virus (HCV) blantsprøytebrukere er ikke fullt så lett tilgjengelige, og der slikedata finnes, gjelder de samme begrensningene som for HIV-data.
C-hepatiittiviruksen (HCV) levinneisyystietoja on vaikeasaada, ja niitä koskevat samat rajoitukset kuin HIV-tartuntojen tietoja.
Men det generelle bildet er klart – utbredelsen av HCV er ekstremt høy i alle land og miljøer, med tall fra40% til 90 % i de forskjellige land og undergrupper avsprøytebrukere (fig. 12).
Yleiskuva on kuitenkin selvä: C-hepatiitinlevinneisyys on erittäin korkea kaikissa maissa ja kaikissaympäristöissä.
Merknader: Tall i parentes er lokale data.Forskjellene landene imellom bør tolkes med varsomhet ettersom ulike typerkilde er brukt, og i noen tilfeller lokale eller data eller spyttprøver, som girlavere utbredelsesanslag.
Suluissa olevat luvut ovat paikallista tietoa.Maiden välisiä eroja on tulkittava varoen lähteissä olevien erojen ja niidenerilaisen käytön vuoksi. Joissakin tapauksissa eroja aiheuttavat paikalliset tiedottai syljestä tehtävät testit, jotka aliarvioivat levinneisyyttä.
Fargen til et land indikerer middelverdien for utbredelsesanslagene fra de ulike datakildene.Dette oversiktskartet gir en samlet oversikt over utbredelsen av HCV blant sprøytebrukere i EU.
Kunkin maan väriosoittaa arvioidun levinneisyyden vaihteluvälin keskiarvon eri tietolähteidenperusteella.Tämän kartan on tarkoitus antaa maailmanlaajuinen katsaus C-hepatiit-tiviruksen levinneisyyteen injektiokäyttäjillä EU:n alueella.
På kartet er data rapportert for det siste året det foreliggerdata for.
Kartan tiedot ovattuoreimmat, mitä on saatu käyttöön.
Data fra utvalg uten informasjon om status blant sprøytebrukere samtegenrapporterte testresultater er utelatt.
Tiedot otoksista, joissa ei ollut tietoainjektiokäyttäjien tilanteesta sekä omaan ilmoitukseen perustuneet tiedot testituloksista jätettiin pois.
Der dette har ført til at kilder er utelukket som klart ville ha bedret mulighetene for generalisering (f.eks. nasjonale data, data hentet utenfor behandlingsapparatet), er data for mer ennett år kombinert.
Sikäli kuin tämä johti yleistettävyyttä selvästi lisäävienlähteiden poistamiseen (esim. kansalliset tiedot, tiedot hoidon ulkopuolelta),tiedot useammalta kuin yhdeltä vuodelta yhdistettiin.
Data for Irland og Luxembourg gjelder bare sprøytebrukere i fengsel, mens data for Italia bare gjelder utbredelsen av HCV blantsprøytebrukere i behandling og er derfor ikke representative for utbredelsen av HCV blant sprøytebrukere som ikke er i kontakt med behandlingsapparatet.
Irlantia ja Luxemburgiakoskevat tiedot rajoittuvat injektiokäyttäjiin vankiloissa, samalla kun Italian osaltatiedot rajoittuvat C-hepatiittiviruksen levinneisyyteen hoidossa olevilla injektiokäyttäjillä, eivätkä ne kerro HIV:n levinneisyydestä injektiokäyttäjissä, jotkaeivät ole hoidossa.
Det å ha helseproblemer er et av utvalgskriteriene for inntak tilnarkotikabehandling i enkelte land eller byer (Hellas, Portugal, Roma), ogpå grunn av lange ventelister eller egne programmer for smittede sprøytebrukere, kan dette gi for høye anslag over utbredelsen.
Terveysongelmat ovat yksi valintaperuste huumehoitoonpääsylle joissakin maissa tai kaupungeissa (Kreikka, Portugali, Rooma);pitkien jonotuslistojen tai tartunnan saaneiden injektiokäyttäjien erityisohjelmienvuoksi tämä voi aiheuttaa levinneisyydessä positiivista harhaa.
Utbredelsen slik denframkommer på dette kartet må ikke sammenlignes med tidligere utgaver medsikte på å følge endringer over tid i og med at kildevalget kan variere ut fradatatilgjengelighet.
Tämän kartan levinneisyystietoja ei pidä verrata ajallisten muutosten seuraamiseksiaikaisempiin versioihin, koska lähteiden sisällyttäminen voi vaihdella saatavissaolevien tietojen mukaan.
For tidstrender og nærmere opplysninger om metoderog kilder, se statistisk tabell 16 og boks 6 OL.Kilde: Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Aikatrendien, menetelmiä koskevien lisätietojen jalähteiden osalta ks. tilastotaulukko 16 ja laatikko 6 OL.Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
For primærkilder, se statistisk tabell16: Prevalens av hepatitt C-smitte blant sprøytebrukere i EU (nettutgaven).
Ensisijaiset lähteet esitetään tilastotaulukossa 16: C-hepatiittitartuntojen levinneisyys suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa (verkkoversio).
Selv om alle prevalensestimatene viser svært høyesmittenivåer, er variasjonene store.
Vaikka kaikkien levinneisyyslukujen perusteella tartuntojenmäärä on korkea, levinneisyys vaihtelee suuresti.
Hepatitt C-prevalens kan være en langt mer følsomindikator på høyrisikoatferd blant sprøytebrukere (f.eks.
) ohjelmien tehokkuudesta. C-hepatiitti tarttuu herkemmin kuin HIV, ja se voi siirtyä helpommin muiden pistämisessäkäytettävien välineiden kuin neulojen välityksellä, esimerkiksipumpulin, lusikan tai veden välityksellä.
deling av sprøytespisser eller annet utstyr) og på effekten avdet forebyggende arbeidet, enn trendene for HIV. Hepatitt C-viruset er mer smittsomt enn HIV og overføres lettere viaannet brukerutstyr enn sprøyter, som bomull, skjeer og vann(men risikoen for seksuell overføring er mindre).
C-hepatiitin levinneisyyden suuntaukset voivat toimia HIV:nsuuntauksia herkempänä indikaattorina suonensisäiseenhuumeidenkäyttöön liittyvästä riskikäyttäytymisestä (esimerkiksineulojen tai muiden välineiden jakamisesta) ja ehkäisevien kasvanut ja laskenut eri alueilla. (38)
Se statistisk tabell 15: Nylig diagnostisert HIV-smitte blant sprøytebrukere i EU og Norge (nettutgaven).Figur 12 OL: Forekomst av AIDS relatert til sprøytebruk i medlemsstatene i EU (nettutgaven).Boks 5 OL: Trender for utbredelse av hepatitt C (nettutgaven).Se boks 5 OL: Trender for utbredelse av hepatitt C (nettutgaven).
Ks. tilastotaulukko 15: Vastikään todetut HIV-tartunnat suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa (verkkoversio).Kaavio 12 OL: Huumeiden injektiokäyttöön liittyvän aidsin esiintymistiheys kaikissa EU:n jäsenvaltioissa (verkkoversio).Laatikko 5 OL: Suuntaukset C-hepatiitin levinneisyydessä (verkkoversio).Ks. laatikko 5 OL (verkkoversio).
Figur 13:Utbredelse av hepatitt C-smitte blant sprøytebrukere som har injisert i mindre enn 2 år
Kaavio 13: C-hepatiittitartuntojen levinneisyys huumeita allekahden vuoden ajan suonensisäisesti käyttäneillä
I den grad de er tilgjengelige tyder data frabehandlingsprogrammer på at utbredelsen av hepatitt C-smittehos sprøytebrukere under 25 år varierer fra 12 % i Tampere,Finland (2001) til ca. 60 % i Dublin, Irland (1997) og Italia(1999).
Hoito-ohjelmista saatujen, alle 25-vuotiaita injektiokäyttäjiäkoskevien levinneisyystietojen mukaan C-hepatiittitartunnansaaneiden osuus vaihtelee Suomen Tampereen 12 prosentista(2001) Irlannin Dublinin (1997) ja Italian (1999) noin60prosenttiin.
Utbredelsen blant unge sprøytebrukere synes å gå ned i Belgia og Hellas, men opp i England og Wales (1998–2001).
Suonensisäisesti huumeita käyttävissä nuorissalevinneisyys näyttää laskevan Belgiassa ja Kreikassa, muttakasvavan Englannissa ja Walesissa (1998–2001).
De fleste kilder har ennå ikke informasjon tilgjengelig omutbredelsen av hepatitt C-smitte hos nye sprøytebrukere (de somhar injisert i mindre enn 2 år ).
Tietoa C-hepatiitin levinneisyydestä uusissa (alle kaksivuotta käyttäneissä) injektiokäyttäjissä ei edelleenkään olesaatavissa suurimmasta osasta tietolähteitä.
Der data er tilgjengelig, tyder degenerelt på at prevalensen er svært høy – 40 % eller mer – selvom lavere tall er rapportert fra Belgia og Storbritannia (fig. 13).
Jos tietoja onsaatavilla, niiden mukaan tartuntamäärät ovat yleensäerittäin korkeat: 40 prosenttia tai enemmän – Belgiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tosin ilmoitettualhaisempia lukuja (kaavio 13).
I motsetning til HIV oghepatitt C finnes det en effektiv vaksine mot hepatitt B-viruset (HBV).
B-hepatiittitartuntojen levinneisyys ja suuntaukset
Storbritannia,1998,Glasgow, befolkningsundersøkelser,62/173
Yhdistynytkuningaskunta,1998,Glasgow, yhteisökohtaisettutkimukset,62/173
Klammer indikerer 95 % konfidensintervall.Nasjonale kontaktpunkter i Reitox-nettet.
Suluissa tieto 95 prosentin luottamusvälistä.Reitoxin kansalliset seurantakeskukset.
For primærkilder, se statistisk tabell 18: Prevalens av hepatitt C-smitte blant nye sprøytebrukere i EU (nettutgaven).
Ensisijaiset lähteet esitetään tilastotaulukossa 18: C-hepatiittitartuntojen levinneisyys uusilla injektiokäyttäjillä EU:ssa (verkkoversio).
majoriteten av HBV-tilfeller og nesten alle tilfeller av HCV- smitte i EU skyldes injeksjonsbruk av narkotika (39).
Enemmistön B-hepatiittitartunnoista jamelkein kaikkien C-hepatiittitartuntojen EU:n alueellakatsotaan johtuvan suonensisäisten huumeiden käytöstä. (39
En person som har hepatitt B-viruset, kan enten nylig hablitt smittet eller ha en kronisk infeksjon. Den serologiskemarkøren som viser om hepatitt B-viruset er til stede, er HBsAg.
Tämänhetkiset B-hepatiittitartunnat, joita osoittaa verestälöytyvä merkkiaine HbsAg, voivat olla äskettäin tapahtuneitatartuntoja tai kroonisia infektioita.
Høye smittenivåer for aktuell HBV indikerer risikofor alvorlige, langsiktige komplikasjoner i framtiden og forstor smittespredning til andre gjennom risikoatferd blantsprøytebrukere eller ubeskyttet sex.
Tämänhetkisten tartuntojenkorkeat määrät viittaavat riskiin saada vaikeita pitkäaikaisiakomplikaatioita sekä riskiin siitä, että tauti leviää muihinihmisiin suonensisäiseen huumeidenkäyttöön liittyvänriskikäyttäytymisen kautta tai sukupuoliteitse.
Bare noen få land hardata om utbredelse av aktuell hepatitt B-smitte, men tallenesynes å variere mye, og er i noen tilfeller høye.
Tämänhetkisten B-hepatiittitartuntojen levinneisyydestä on tietoja vainmuutamista maista, mutta levinneisyys näyttää vaihtelevanpaljon ja olevan joissakin tapauksissa korkea.
Meldte tilfeller av hepatitt B og C
Katso tämän osuuden lisätiedot osoitteessahttp://annualreport.emcdda.eu.int:
Se http://annualreport.emcdda.eu.intfor ytteligere informasjonom temaene i denne delen:
Tiedot B- ja C-hepatiittitartunnoista
Boks 6 OL: Datakilder – prevalens (for statistiske tabeller 10–14, 16–20)
Laatikko 6 OL: Tietolähteet – levinneisyys (tilastotaulukot10–14, 16–20)
Boks 7 OL: Datakilder – meldte tilfeller (for statistiske tabeller 21 og 22)
Laatikko 7 OL: Tietolähteet – ilmoitukset (tilastotaulukot 21 ja 22)
Statistisk tabell 10: Sammendrag over prevalensen av HIV-smitte blant sprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 10: Yhteenveto taulukon muodossa HIV-tartuntojenlevinneisyydestä suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 11: Sammendrag over prevalensen av HCV-smitte blant sprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 11: Yhteenveto taulukon muodossa C-hepatiittitartuntojen levinneisyydestä suonensisäistenhuumeiden käyttäjillä EU:ssa
Meldingsdata for HBV og HCV foreligger nå for enkelteland.
Joissakin maissa B- ja C-hepatiittitartunnoista on saatavissatietoja.
Selv om definisjonene varierer og ikke alltid tillaterdirekte sammenligning, kan trendene over tid gi en delnyttig informasjon.
Vaikka määritelmissä on eroja eikä suora vertailuole mahdollista, suuntaukset voivat ajan mittaan tarjotahyödyllistä tietoa.
I Danmark, Finland og Sverige synesantallet meldte hepatitt C-tilfeller å ha gått ned over tid,mens det har gått opp i Nederland og Storbritannia.
Ilmoitetut C-hepatiittitapaukset näyttävätvähentyneen Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa sekälisääntyneen Alankomaissa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
Nårdet gjelder hepatitt B, har det også vært nedgang i Danmark og Finland, mens antallet tilfeller har gått opp i Norge og Storbritannia. Økt omfang av testingen kan nokdelvis forklare de stigende trendene.
B-hepatiitin osalta tapaukset ovat niinikään vähentyneet Tanskassa ja Suomessa, kun taas kasvuaon ollut Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa.Yleistynyt testaus voi selittää osittain kasvusuuntausta.
Se statistisk tabell 21: Meldte tilfeller av hepatitt C-smitte blant sprøytebrukere i EU; og statistisk tabell 22: Meldte tilfeller av hepatitt B-smitte blant sprøytebrukere i EU og Norge (nettutgaven).
Ks. tilastotaulukko 21: Ilmoitetut C-hepatiittitartunnat suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa; ja tilastotaulukko 22: Ilmoitetut B-hepatiittitartunnat suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa (verkkoversio).
Årsrapport 2003: Narkotikasituasjonen i Den europeiske union og Norge brukermiljøene, særlig når dataene analyseres sammenmed andre indikatorer.
Vuosiraportti 2003: Huumeongelma Euroopan unionissa ja Norjassa
Statistisk tabell 13: Prevalens av HIV-smitte blantsprøytebrukere under 25 år i EU
Tilastotaulukko 13: HIV-tartuntojen levinneisyys alle 25-vuotiailla suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 14: Prevalens av HIV-smitte blant nyesprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 14: HIV-tartuntojen levinneisyys uusillainjektiokäyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 15: Nylig diagnostisert HIV-smitte blantsprøytebrukere i EU og Norge
Tilastotaulukko 15: Vastikään todetut HIV-tartunnatsuonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa
Overdose er en viktig dødsårsak blant unge mennesker,særlig unge menn, i de fleste EU-land.
Huumeiden yliannostus on merkittävä kuolinsyy nuortenjaetenkin nuorten miesten keskuudessa useimmissa EU-maissa.
Dødsfall på grunnav AIDS og andre årsaker (vold, ulykker osv.) står for enannen type narkotikarelatert dødelighet, med storeforskjeller fra land til land og by til by.
Aidsin ja muiden syiden (väkivalta, tapaturmatjne.) aiheuttamat kuolemat lisäävät huumekuolemia, muttamaiden ja kaupunkien välillä on merkittäviä eroja.
Slike dødsfallrapporteres generelt fra andre datakilder.
Yleensänämä kuolemat ilmoitetaan eri tietolähteistä.
Statistisk tabell 16: Prevalens av hepatitt C-smitte blantsprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 16: C-hepatiittitartuntojen levinneisyyssuonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 17: Prevalens av hepatitt C-smitte blantsprøytebrukere under 25 år i EU
Tilastotaulukko 17: C-hepatiittitartuntojen levinneisyys alle 25-vuotiailla suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 18: Prevalens av hepatitt C-smitte blant nyesprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 18: C-hepatiittitartuntojen levinneisyys uusillainjektiokäyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 19: Prevalens av aktuell hepatitt B-smitte (HBsAg) blant sprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 19: Tämänhetkisten B-hepatiittitartuntojen (HbsAg) levinneisyys suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 20: Prevalens av antistoffer mot hepatitt B-virusblant sprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 20: B-hepatiittiviruksen vasta-aineidenlevinneisyys suonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Narkotikarelaterte dødsfall forekommer langt oftere blantsprøytebrukere og opiatbrukere enn i befolkningen generelt,og problematisk narkotikabruk er en viktig dødsårsak blantunge voksne i de fleste EU-land.
Suonensisäisten huumeiden käyttäjien ja opiaattienkäyttäjien keskuudessa on paljon enemmän huumekuolemiakuin muun väestön keskuudessa, ja huumeidenongelmakäyttö on merkittävä nuorten aikuisten kuolinsyyuseimmissa EU-maissa.
Studier utført på 1990tallet i noen byer i EU (Glasgow, Madrid, Roma) fant at ensignifikant andel av dødsfallene blant unge voksne kunnetilskrives problematisk narkotikabruk (særlig injeksjon avopiater).
Joissakin EU-kaupungeissa(Glasgow, Madrid, Rooma) 1990-luvulla tehdyissätutkimuksissa havaittiin, että merkittävä osa nuortenaikuisten kuolemista liittyi huumeiden ongelmakäyttöön(etenkin opiaattien suonensisäiseen käyttöön).
Selv om antallet dødsfall som skyldes AIDS synker,holder antallet overdosedødsfall seg stabilt eller fortsetter åøke, og det må friske studier til for å gi ny informasjon omnarkotikarelatert dødelighet i andre byer.
Vaikka aidsinaiheuttamat kuolemat ovat vähenemässä,yliannostuskuolemien määrä on pysynyt ennallaan tailaskenut. Tarvitaan siis uusia tutkimuksia, joista saadaantuoretta tietoa huumekuolemista muissa kaupungeissa.
Statistisk tabell 21: Meldte tilfeller av hepatitt C-smitte blantsprøytebrukere i EU
Tilastotaulukko 21: Ilmoitetut C-hepatiittitartunnatsuonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa
Statistisk tabell 22: Meldte tilfeller av hepatitt B-smitte blantsprøytebrukere i EU og Norge
Tilastotaulukko 22: Ilmoitetut B-hepatiittitartunnatsuonensisäisten huumeiden käyttäjillä EU:ssa ja Norjassa
I løpet av de siste ti årene har årlig antall, akuttenarkodødsfall rapportert av landene i EU totalt sett ligget mellom 7 000 og 9 000 (43). Disse tallene kan betraktes
EU-maissa on kymmenen viime vuoden aikana ilmoitettu vuosittain 7 000–9 000 äkillistä huumekuolemaa. (43
Statistisk tabell 23: Insidens av hepatitt C-smitte blantsprøytebrukere i EU
Useimmat uhrit ovat nuoria,ja monet näistä kuolemista olisi voitu estää.
Narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet blant narkotikabrukere (40) som minimumsestimater ettersom det er sannsynlig at det eren viss underrapportering i de fleste land (som i noentilfeller kan være vesentlig).
Huumekuolemat ja huumeidenkäyttäjien kuolleisuus (
Nasjonale statistikker over ’narkodødsfall’ viser vanligvis tilakutte dødsfall som er direkte relatert til narkotikabruk eller‘overdoser’, selv om det selvsagt er forskjeller landene
On rohkaisevaa, että joissakin EU-maissa huumekuolemienmäärä on tasaantunut tai vähentynyt, mutta monissa muissa EU-maissa (ja muualla maailmassa) yliannostuskuolemienmäärä nousee edelleen.
Til tross for oppmuntrende funn som tyder på at antalletnarkotikarelaterte dødsfall har stabilisert seg eller minsker ien del EU-land, fortsetter antallet overdosedødsfall å stige imange andre EU-land (og andre deler av verden).
Kansalliset tilastot ”huumekuolemista” sisältävät yleensääkilliset kuolemat, jotka liittyvät suoraan huumeidenkäyttööntai ”yliannostukseen”, vaikka maiden välillä on myös
imellom (41).
Riskitekijät eroja. (41
EONNs nøkkelindikator ‘narkotikarelatertedødsfall’ er også definert som slike dødsfall (42). Utviklingen
Useimmissa tapauksissa yliannostukseen kuolleiden verestälöytyy opiaatteja, vaikka myrkytyspitoisuudet vaihtelevatkin kuolemiin. (42
Risikofaktorer av denne nøkkelindikatoren har fått de ulikemedlemsstatene til å igangsette arbeid for å forbedrerapporteringsprosedyrene for narkotikarelaterte dødsfall.
) Avainindikaattorin kehittäminen on laajasti ja usein löydetään merkkejä myös muista aineista.
På grunn av varierende definisjoner, rapporteringskvalitetog dekning skal man fortsatt være varsom med å foretadirekte sammenligninger av nasjonale statistikker. Mendersom registreringsmetodene innenfor et land erkonsekvente over tid, kan antallet narkotikarelaterte dødsfallvære en nyttig indikator på trender i de tunge
Opiaattien yliannostuksen riskitekijöitä on useita:suonensisäinen käyttö, sekakäyttö muiden lamauttavienaineiden (esimerkiksi alkoholin tai bentsodiatsepiinien)kanssa, sietokyvyn aleneminen huumeettoman ajanjakson
Boks 8 OL: Metoder og definisjoner anvendt for å anslå narkotikarelaterte dødsfall og dødelighet (nettutgaven).Boks 9 OL: Definisjoner på ‘akutte narkotikarelaterte dødsfall’ i EUs medlemsstater ifølge EONNs årsrapport og nasjonale rapporter (nettutgaven).Boks 10 OL: Narkotikarelaterte dødsfall – EONNs definisjon (nettutgaven).
Laatikko 8 OL: Huumekuolemien ja -kuolleisuuden arvioinnissa käytettävät menetelmät ja määritelmät (verkkoversio).Laatikko 9 OL: Määritelmä ”äkillisestä huumekuolemasta” EU:n jäsenvaltioissa siinä muodossa kuin termiä on käytetty EMCDDA:n vuosiraportissa ja
Se også EONNs protokoll for narkotikarelaterte dødsfall
(40 (41 ilmoitettu kansallisissa raporteissa (verkkoversio).
Se statistisk tabell 24: Antallet ’akutte narkotikarelaterte dødsfall’ registrert i EU-land (i henhold til nasjonale definisjoner som er brukt til å rapportere tilfeller til EONN), 1985-2001 (nettutgaven).
Ks. tilastotaulukko 24: EU-maissa kirjattujen ”äkillisten huumekuolemien” määrä (EMCDDA:lle ilmoitettaessa käytettävien kansallisten määritelmien mukaisesti), 1985–2001 (verkkoversio).
Figur 13 OL: Andel av narkotikarelaterte dødsfall med eller uten tilstedeværelse av opiater, i EU-landene i 2000-2001; og statistisk tabell 25: Sammendrag av karakteristika for ofrene for akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene (nettutgaven).
Kaavio 13 OL: Sellaisten huumekuolemien osuus EU-maissa vuosina 2000–2001, joihin liittyy tai ei liity opiaatteja; ja tilastotaulukko 25: Yhteenveto äkillisesti huumeisiin kuolleiden ominaispiirteistä EU-maissa (verkkoversio).
Karakteristiske trekk ved ofrene benzodiasepiner), nedsatt toleranse etter en rusfri periode(f.eks. ved løslatelse fra fengsel eller utskriving frabehandlingsprogram), sprøytebruk på offentlig sted (somkan være assosiert med bruk av utestet stoff), lang historikksom opiatavhengig, høy alder (kanskje som følge avsamtidig lever- eller luftveissykdom) og kanskje ogsåuventede svingninger i renhet (selv om resultatene hervarierer fra en studie til en annen).
Uhreille tunnusomaisia piirteitä jälkeen (esimerkiksi vankilatuomion jälkeen tai hoitoohjelman loputtua), suonensisäinen käyttö julkisilla paikoilla(tämä voi olla yhteydessä testaamattomien huumeidenkäyttöön), pitkä opiaattiriippuvuus, korkea ikä (joskusmaksasairauksien tai hengityselinten sairauksien takia) sekämahdollisesti odottamattomat vaihtelut aineen puhtaudessa(tutkimuksista on tosin saatu eriäviä tuloksia).
I tillegg finner de flesteopiatoverdoser sted i nærvær av andre brukere, og ettersomdøden vanligvis ikke inntreffer umiddelbart, er det tid for ågripe inn.
Lisäksi suurinosa opiaattien yliannostuksista tapahtuu muiden käyttäjienollessa läsnä, eikä kuolema tavallisesti tapahdu välittömästi,vaan pelastaminen olisi mahdollista.
Dessverre er imidlertid andre tilstedeværende ofteute av stand eller uvillige til å hjelpe, enten fordi de manglerkunnskap eller er redde for at politiet skal gripe inn.
Valitettavasti muutläsnäolijat eivät kuitenkaan usein voi tai halua auttaa, silläheillä ei ole tietoa asiasta tai he pelkäävät poliisinsaapumista paikalle.
Den kjensgjerning at risikofaktorene er godt kjent, og at dødenikke inntreffer umiddelbart, burde gjøre det mulig å forebyggeen stor del av overdosene, eller i mange tilfeller i det minsteforhindre dødelig utgang.
Koska riskitekijät tunnetaan ja koska kuolema ei tapahduvälittömästi, merkittävä osa yliannostuksista tai monissatapauksissa ainakin kuolemaan johtavat yliannostukset onmahdollista välttää.
Det understreker også behovet for åiverksette hensiktsmessige tiltak, særlig for eldre sprøytebrukereog de som har lavere toleranse etter en relativt rusfri periode.
Siksi tarvitaan asianmukaisiatoimenpiteitä etenkin iäkkäämmille injektiokäyttäjille janiille, joiden sietokyky on alentunut huumeettomanajanjakson jälkeen.
I de fleste EU-land er flertallet (80–90 %) av overdoseofrenemenn (69–90 %) (45).
Suurin osa (80–90 %) yliannostukseen kuolleista on miehiä(69–90 %) useimmissa EU-maissa.
Ettersom noen studier antyder atrisikoen for overdose er like stor for kvinner som for menn,skulle dette bety at en stor andel av de opiatavhengige ermenn.
(45) Tähän voi olla syynä,että suuri osa opiaattien käyttäjistä on miehiä, silläjoidenkin tutkimusten mukaan yliannostusriski on samamiehillä ja naisilla.
I mange tilfeller er imidlertid andelen menn blantoverdoseofrene høyere enn andelen menn blant klientenesom tas inn til behandling.
Monessa tapauksessa yliannostukseenkuolleiden miesten osuus on kuitenkin suurempi kuinhoitoon otettujen miesten osuus.
De fleste overdoseofre er islutten av 20-årene eller i 30-årene og har brukt opiater iflere år.
Suurin osa kuolleista on20–40-vuotiaita, ja he ovat käyttäneet opiaatteja useanvuoden ajan.
I EU ligger middelalderen for ofre fornarkotikarelaterte dødsfall i området 30,2–40 år, og i defleste land er tendensen at alderen på ofrene stiger (fig.14).
EU-maissa huumeisiin kuolleiden keski-ikä on30,2–40 vuotta, ja menehtyneiden ikä on noussutuseimmissa maissa (kaavio 14).
Også land utenfor Europa rapporterer om en sliktrend.
Tämä suuntaus on havaittumyös Euroopan ulkopuolisissa maissa.
Finland, og til en viss grad også Storbritannia, harimidlertid hatt en økning i andelen yngre ofre, et funn sombør undersøkes nærmere ettersom det kan være enindikasjon på økt insidens av injeksjonsbruk eller opiatbruki de senere år.
Kuitenkin Suomessaja vähäisemmässä määrin myös Yhdistyneessäkuningaskunnassa nuorten uhrien osuus on ollut kasvussa.Tähän on syytä kiinnittää erityistä huomiota, sillä se voimerkitä suonensisäisen käytön tai opiaattien käytönlisääntyneen viime vuosina.
I Hellas og Sverige var det ingen tegn somtyder på at ofrene blir eldre.
Kreikassa ja Ruotsissa tällaistauhrien ikään liittyvää kasvusuuntausta ei ole ollutnähtävissä.
Figur 14:Endringer i andel narkotikarelaterte dødsfall i aldersgruppen over 35 år i EU-land fra 1990 (1
Kaavio 14: Muutokset yli 35-vuotiaiden huumeisiin kuolleiden uhrien osuuksissa eri EU-maissa vuodesta 1990 (1
Årene som vises er de som har nødvendig spesifisering eller som tillot en komparativ analyse (samme aldersfordeling).For en del land kan aldersspredningen variere alt etter år (Hellas: 1990 ≥31 og 2001 ≥30; Tyskland: 1990 og 2001 ≥30).
Mukaan on otettu vuodet, joina tarvittava jaottelu on tehty tai joiden osalta vertaileva analyysi voitiin suorittaa (sama ikäjakauma).Joissakin maissa ikäryhmät vaihtelevat vuosittain (Kreikka: 1990 ≥31 ja 2001 ≥30; Saksa: 1990 ja 2001 ≥30).
Irland og Luxembourg hadde 0 % dødsoffer over 35 år i 1990.Nasjonale Reitoxrapporter for 2002, hentet fra generelle dødelighetsregistre eller spesialregistre (rettsmedisinske registre eller politiregistre).
Irlannissa ja Luxemburgissa yli 35-vuotiaiden uhrienosuus oli 0 prosenttia vuonna 1990.Lähteet: Reitoxin kansalliset raportit 2002, tiedot on otettu kansallisista kuolinsyyrekistereistä tai erikoisrekistereistä (oikeuslääketieteellisistä tai poliisin rekistereistä).
Basert på nasjonale definisjoner iht. boks 9 OL: Definisjoner på ‘akutte narkotikarelaterte dødsfall’ i EUs medlemsstater ifølge EONNs årsrapport og nasjonale rapporter (nettutgaven).
Ne perustuvat kansallisiin määritelmiin, jotka esitetään laatikossa 9 OL: Määritelmä ”äkillisestä huumekuolemasta” EU:n jäsenvaltioissa siinä muodossa kuin termiä on käytetty EMCDDA:n vuosiraportissa ja ilmoitettu kansallisissa raporteissa (verkkoversio).
Se ogsåstatistisk tabell 25: Sammendrag av karakteristika for ofrene for akutte narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene (nettutgaven).
Ks. myös tilastotaulukko 25: Yhteenveto äkillisesti huumeisiin kuolleiden ominaispiirteistä EU-maissa (verkkoversio).
Figur 14 OL: Fordeling på kvinner og menn blant ofre for narkotikarelaterte dødsfall i EU-landene i 2000-2001.
Kaavio 14 OL: Miesten ja naisten osuus huumekuolemien uhreista EU-maissa vuosina 2000–2001.
Dødsfall som skyldes andre stoffer enn opiater
Äkillisten huumekuolemien suuntauksia
Trendene for narkotikarelaterte dødsfall varierer fra land tilland, ja til og med mellom regioner og byer innenfor sammeland.
Huumekuolemien suuntaukset vaihtelevat eri maiden jajopa tietyn maan alueiden tai kaupunkien välillä.
Med disse begrensningene i tankene kan vi likevelskissere noen generelle trender for EU-landene.
Näistärajoituksista huolimatta EU-maissa voidaan havaitajoitakin yleisiä suuntauksia.
I løpet av1980-årene og begynnelsen av 1990-årene så vi en markantøkning i antallet narkotikarelaterte dødsfall (fig. 15 A).Iperioden 1990–2000 fortsatte trenden med en generelløkning, men i noen mindre grad.
Huumekuolemat lisääntyivätselvästi 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa (kaavio 15 A).Yleinen noususuuntaus jatkui, vaikkakin hidastui vuosina1990–2000.
I 2000 ble det rapportertom 8 731 akutte narkotikadødsfall i hele EU, mens tallet i1990 var 6 394 (en økning på 36,5 %) (fig. 15 B) (46).
Vuonna 2000 EU:ssa kirjattiin 8 731 äkillistähuumekuolemaa, kun vuonna 1990 niitä oli 6 394(36,5%:n kasvu) (kaavio 15 B). (46)
En rekke land (Spania, Frankrike, Italia, Nederlandog Storbritannia) har imidlertid rapportert om nasjonaleeller lokale økninger av tilfeller hvor det er funnet kokain(vanligvis i tillegg til andre stoffer), men rapporteringen eruensartet.
Monissamaissa (Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) on havaittu kansallisellatai paikallisella tasolla yhä enemmän tapauksia, joissakokaiini on aiheuttanut myrkytyksen yleensä yhdessä jonkintoisen aineen kanssa, joskin tietojen ilmoittaminen onepäyhtenäistä.
Noen land (f.eks. Spania og Portugal)rapporterer at kokain ofte er påvist hos ofre foropiatoverdoser.
Joissakin maissa (esimerkiksi Espanjassa ja Portugalissa) opiaattien yliannostukseen kuolleiden verestälöydettiin usein kokaiinia.
I tillegg kan kokain føre til dødsfall pågrunn av hjerte-karsykdommer, og slike dødsfall blir ikkealltid rapportert.
Kokaiini voi myös lisätäkuolleisuutta sydän- ja verisuonitauteihin, mutta jäädähuomaamatta.
Disse generelle trendene kan gjenspeile den kraftigeøkningen i heroininjisering i mange europeiske land på1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet. Trendene densiste tiden kan være relatert til at utbredelsen avproblematisk bruk av narkotika tilsynelatende har stabilisertseg i en del land, at en del andre land har hatt en nedgangi sprøytebruk og sannsynligvis at behandlingstilbudet,substitusjonsprogrammer innbefattet, er utvidet.
Tämä yleinen suuntaus voi selittyä heroiininsuonensisäisen käytön nopealla leviämisellä monissa Euroopan maissa 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa.Viimeaikainen suuntaus saattaa liittyä huumeidenongelmakäytön levinneisyyden tasaantumiseen joissakinmaissa, suonensisäisen käytön vähenemiseen toisissa sekämahdollisesti hoidon saatavuuden ja korvaushoitoohjelmien lisääntymiseen.
På denannen side kan økningen i antallet dødsfall også skyldes atproblembrukerne blir eldre, samt blandingsbruk.
Toisaalta huumeidenongelmakäyttäjien ikääntyminen ja huumeiden sekakäyttösaattavat osaltaan lisätä kuolemia.
Det bør understrekes at det innen EU finnes forskjellige – noen ganger divergerende – nasjonale trender (47
On syytä korostaa, että EU:n sisällä on erilaisia ja joskus poikkeavia kansallisia suuntauksia. (47) Monissa EU-maissa
Selv om dødsfall forbundet med ecstasy vekker betydeligbekymring i samfunnet, forekommer de relativt sjeldensammenlignet med dødsfall knyttet til opiatbruk, til tross forat ecstasybruk er langt mer utbredt.
Ekstaasin käyttöön liittyvät kuolemat aiheuttavat huoltakansalaisissa. Ne ovat kuitenkin melko harvinaisiaopiaattien käyttöön liittyviin kuolemiin verrattuna, vaikkaekstaasia käytetään paljon yleisemmin.
Antallet tilfeller hvortoksikologiske funn påviser ecstasy, har økt i takt med atbruken av ecstasy er blitt mer populær, men ofte er ogsåandre stoffer til stede, og det er ikke klart om døden alenekan tilskrives ecstasy.
Koska ekstaasinkäytöstä on tullut suosittua, myrkytystapauksissa löydetäänjälkiä ekstaasista entistä useammassa tapauksessa. Useinkuolemiin liittyy muitakin aineita, ja on epäselvää,voidaanko kuolemaa pitää yksinomaan ekstaasinaiheuttamana.
Både kort- og langtidsrisikoene knyttettil ecstasybruk må undersøkes langt grundigere.
Ekstaasin käyttöön liittyviä lyhyen ja pitkänaikavälin riskejä on arvioitava entistä tarkemmin.
Selv ombivirkningene av ecstasy synes å være uforutsigbare, kanen del dødsfall forhindres med forholdsvis enkle midler somtilgang til vann på dansearrangementer og forbedrethelseopplysning.
Vaikkaekstaasin aiheuttamat reaktiot ovat arvaamattomia, osakuolemista voitaisiin estää varsin yksinkertaisillatoimenpiteillä (esimerkiksi tarjoamalla vettä) yökerhoissasekä parantamalla terveysvalistusta.
EU-land har fram til nå eller inntil svært nylig, rapportert omet økende antall narkotikadødsfall, mens andre rapportererom stabilisering eller reduksjon i antallet.
huumekuolemat ovat lisääntyneet vielä äskettäin tai vähänaikaa sitten, kun taas joissakin maissa huumekuolemienmäärä on tasaantunut tai laskenut.
Endringer irapporteringsrutiner og rapporteringskvalitet bør alltid tas ibetraktning når nasjonale eller lokale trender tolkes.
Muutoksetraportointikäytännöissä ja raportoinnin piirteissä olisi ainaotettava huomioon tulkittaessa kansallisia tai paikallisiasuuntauksia.
Dødsfall som følge av misbruk av løsningsmidler vekkergenerelt mindre oppmerksomhet, men i land som harinformasjon tilgjengelig, er antallet slike dødsfall langt frabeskjedent.
Liuottimien käytön aiheuttamiin kuolemiin ei yleensäkiinnitetä yhtä paljon huomiota, mutta tällaisten kuolemienmäärä ei suinkaan ole merkityksetön niissä maissa, joistatietoja on saatavilla.
For eksempel har Storbritannia i løpet avperioden 1992–2000 hatt 64–85 slike dødsfall hvert år, ogde fleste ofrene har vært svært unge (FieldSmith et al.,2002).
Esimerkiksi Yhdistyneessäkuningaskunnassa on vuosina 1992–2000 ollut64–85tällaista kuolemaa vuodessa, ja useimmat uhrit ovathyvin nuoria (FieldSmith et al., 2002).
Andre land bør forbedre innsamlingen avinformasjon om slike dødsfall.
Tällaisten tietojenkeruuta olisi parannettava muissa maissa.
Forskning viser tydelig at substitusjonsbehandling redusererrisikoen for overdosedødsfall blant deltakerne i slikeprogrammer.
Useissa maissa äkillisten huumekuolemien määrä tasoittuitai laski 1990-luvun jälkipuoliskolla.
I en rekke EU-land og -byer er det funnetmetadon i et betydelig antall ofre for narkotikarelatertedødsfall.
Espanjassa ja Ranskassa suuntaus oli johdonmukaisesti laskeva.
Flere studier har funnet at dødsfallene oftere kanknyttes til bruk av ulovlig metadon enn til forskrevetmetadon, mens andre studier har funnet at risikoen erstørre i de tidlige fasene av substitusjonsbehandling medmetadon.
Vaikkanäihin tuloksiin liittyy sellaisia puutteita, että osatapauksista on jäänyt kirjaamatta (Ranska) tai ettäkattavuus on suppea (vain viisi suurta kaupunkia Espanjassa), on tärkeää selvittää suuntausten taustallaolevat syyt.
Disse funnene tilsier at det er behov for åkvalitetssikre substitusjonsbehandlings-programmene.
Näihin suuntauksiin voivat vaikuttaa heroiininkäyttötapojen muutokset ja hoito-ohjelmien (varsinkinkorvaushoidon) lisääntyminen.