pere/sami_parallel huggingface dataset:
Store mengder tilleggsinformasjon om Den europeiske union er tilgjengelig på Internett.Du får adgang til informasjonen via Europa-serveren — http://europa.eu.int
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä Internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu.int).
Luxembourg: Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner 2004
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2004
© Europeiske fellesskap, 2004Gjengivelse er tillatt dersom kilden er angitt.
© Euroopan yhteisöt, 2004Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Medlem av Europakommisjonen ansvarlig for foretaks og telekommunikasjon
Yritystoiminnasta ja tietoyhteiskunnastavastaava Euroopan komission jäsen
I denne publikasjonen finnes et utvalg av gode eksempler på hvordanundervisningssystemer kan bidra til å fremme en ånd av foretaksomhethos unge mennesker, og dermed bidra til å skape en mer gründer-pre-get kultur i vårt samfunn.
Tässä julkaisussa esitetään joukko hyviä esimerkkejä siitä, kuinka koulutusjärjestelmät voivat osaltaan edistää nuorten yrittäjyyshenkeä ja sitenyrittäjyyskulttuuria yhteiskunnassamme.
Denne publikasjonen er et resultat av en prosess som startet for noenår siden, der EU-kommisjonen gav støtte til medlemslandene for åfremme utvekslingen av god praksis på en del viktige områder i forbindelse med næringspolitikk og for å fremme entreprenørskap.
Julkaisu on monivuotisen prosessin tulos. Prosessin aikana Euroopankomissio on tukenut jäsenvaltioiden pyrkimyksiä hyvien toimintatapojen vaihdon edistämiseksi yrityspolitiikkaan ja yrittäjyyden edistämiseenliittyvillä keskeisillä aloilla.
Betydningen av undervisning og opplæring i denne sammenheng har blittunderstreket ved en rekke anledninger.
Koulutuksen merkitystä tässä suhteessa onkorostettu useissa yhteyksissä.
Entreprenørskap blir i dag betraktet som en grunnleggende ferdighet som tilegnes gjennom livslanginnlæring.
Nykyään tunnustetaan yleisesti, että yrittäjyys on yksi perustaidoista, jotka hankitaan elinikäisen oppimisenavulla.
Det europeiske råd i Lisboa og Det europeiske avtaleverketfor små foretak, “The European Charter for Small Businesses”, har lagtvekt på dette.
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa ja pienyrityksiä koskevassaeurooppalaisessa peruskirjassa (1) on korostettu tätä näkemystä.
Denne erkjennelsen førte til organiseringen av et forum i Nice/Sofia Antipolis i oktober 2000, og til godkjenningen av et “Beste prosedyreprosjekt” som er utarbeidet i fellesskap av EU-kommisjonen, medlemslandene i EU og Norge.
Tämä tietoisuus johti asiaa käsittelevän foorumin järjestämiseen Nizzanlähellä Sophia Antipolisissa lokakuussa 2000 sekä Euroopan komission,EU:n jäsenvaltioiden ja Norjan yhdessä kehittelemän Best-menettelynmukaisen hankkeen hyväksymiseen.
Eksemplene på god praksis i denne publikasjonen er valgt på bakgrunn av slike tiltak, samordnet eller koordinertav kommisjonen.
Tähän julkaisuun sisältyvät esimerkit hyvistä toimintatavoista on yksilöity tällaisten aloitteiden yhteydessä, joissa komissio on ollut yksi järjestäjistä tai joita komissio onkoordinoinut.
Alle disse aktivitetene utgjør en del av en mer generell innsats fra EU-kommisjonen med tanke på å fremme små og mellomstore foretak(SMB) og entreprenørskap, innbefattet godkjenningen i januar 2003 av
) ja siihen liittyvien asiakirjojen hyväksymisen tam- mikuussa 2003.
) og en samling av andre til- hørende dokumenter.
Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000.
Europa må hjelpe fram foretaksomhet mer effektivt.
Euroopan on tuettava yhä tehokkaammin yrittäjyyspyrkimyksiä.
Det trenges flerenye og fremgangsrike foretak som er villige til å gi seg i kast med kreative og nyskapende prosjekter.
Eurooppatarvitsee lisää uusia ja menestyviä yrityksiä, jotka haluavat ryhtyä luoviinja innovatiivisiin liiketoimiin.
Oppmuntring til foretaksomhet er ennøkkelfaktor for at disse målsettingene kan oppnås.
Yrittäjyyshengen rohkaiseminen on keskeinen keino näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
Undervisning kanbidra til å fremme foretaksomhet ved å; oppmuntre den rette innstillingen, øke bevisstheten om karrieremuligheter som gründer eller egenarbeidsgiver og ved å sørge for relevante, merkantile ferdigheter.
Koulutus voi osaltaanedistää yrittäjyyttä kannustamalla oikeanlaista ajattelutapaa, luomalla tietoisuuden yrittäjän tai itsenäisen ammatinharjoittajan uravaihtoehdoistaja antamalla merkityksellisiä liiketoimintataitoja.
Ferdigheter og holdninger i entreprenørskap er til fordel for samfunnet,ikke bare i næringslivs-sammenheng.
Yrittäjyystaidot ja -henki hyödyttävät yhteiskuntaa myös muulla tavoinkuin liiketoimintaan sovellettuina.
Personlige egenskaper som harbetydning for entreprenørskap, som f.eks. kreativitet og initiativtakelsekan faktisk være nyttig for enhver både i arbeidsforhold og i det daglige livet.
Yrittäjyyden kannalta merkityksellisethenkilökohtaiset ominaisuudet, kuten luovuus, aloitteellisuus ja hyväarvostelukyky, voivat olla hyödyksi kenelle tahansa työelämässä ja elämässä muutenkin.
EU-kommisjonen fant at det i dag i de fleste EU-medlemsland – om enni ulik grad – er en politisk vilje på regjerings- og departementsnivå til,innenfor skolevesnet, å fremme undervisning i entreprenørskap.
Euroopan komissio on havainnut, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissaon nykyään sitouduttu poliittisesti hallituksen tai ministeriöiden tasollaedistämään yrittäjyyskasvatusta osana koulutusjärjestelmää, joskin sitoutumisen aste vaihtelee.
I denne publikasjonen presenteres 21 eksempler på god praksis for,gjennom undervisning fra grunnskole til universitet, å fremme holdninger til entreprenørskap og ferdigheter hos ungdommen.
Tässä asiakirjassa esitetään 21 esimerkkiä hyvistä toimintatavoista nuorten yrittäjyyshengen ja -taitojen edistämiseksi koulutuksen avulla perusasteelta aina korkea-asteelle.
Det gis enkort beskrivelse av hvert enkelt eksempel på god praksis, samt detaljerangående kontakt med den organisasjonen eller institusjonen som fremmer den aktuelle praksis, slik at ytterligere opplysninger enkelt kan innhentes.
Kustakin hyvästä toimintatavasta esitetäänlyhyt kuvaus sekä sitä edistävän organisaation tai laitoksen yhteystiedot, minkä ansiosta lisätietojen hankkiminen on vaivatonta.
Jeg håper at disse eksemplene på god praksis har interesse foralle som arbeider med undervisning og fremme av entreprenørskap, spesielt de som utformer politiske retningslinjer, lærere, skoler, universiteter og foretaksorganisasjoner.
Toivon, ettänämä esimerkit hyvistä toimintatavoista kiinnostavat kaikkia koulutusalalla ja yrittäjyyden edistämisen alalla toimivia, erityisesti poliittisiavaikuttajia, opettajia, kouluja, yliopistoja ja liike-elämän järjestöjä.
Bare ved å samarbeide vil vi kunne fremme utviklingen av entreprenørpregede holdninger og ferdigheter i vårt samfunn.
Toimimalla yhdessä voimme yhä paremmin edistää yrittäjyyshengen ja-taitojen kehittämistä yhteiskunnassamme.
Dette vil – om ennpå lengre sikt – yte et viktig bidrag til å skape flere arbeidsplasser og forbedre økonomisk vekst og konkurranseevne i Europa, noe som er etkrav ifølge Det europeiske råd i Lisboa.
Tämä edistää – joskin todennäköisesti vasta pitkällä aikavälillä – merkittävällä tavalla uusien työpaikkojen luomista sekä talouskasvun ja kilpailukyvyn parantamista Euroopassa Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston edellyttämällä tavalla.
Oppmuntring av gründer-mentaliteten er en nøkkelfaktor for å skapearbeidsplasser så vel som forbedret konkurranseevne og økonomiskvekst i hele Europa.
Yrittäjyyshengen edistäminen on avainasemassa luotaessa työpaikkojaja parannettaessa kilpailukykyä sekä talouskasvua kaikkialla Euroopassa.
Selv om variabler, som antall nyetableringer (graden av entreprenørskap)eller de psykologiske holdningene som folk har til egen virksomhet(latent eller potensielt entreprenørskap), kan påvirkes av flere ulike faktorer, er det avgjort også en kulturell side som må tas i betraktning.
Vaikka esimerkiksi uusien yritysten määrä (yrittäjyysaste) ja ihmisten psykologinen suhtautuminen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen (piilevätai potentiaalinen yrittäjyys) ovat muuttujia, joihin voivat vaikuttaamonet eri tekijät, on selvää, että myös kulttuurinäkökohdat on otettavahuomioon.
Inntrykket av gründere som positive rollefigurer har aldri vært så utpregeti Europa som i USA.
Yrittäjät eivät ole koskaan olleet Euroopassa yhtä myönteisiäroolimalleja kuin Yhdysvalloissa.
Å bli gründer har lenge vært oppfattet som et usikkert og risikabelt valg, ikke spesielt attraktivt og mindre sosialt tilfredsstillende enn andre, mer tradisjonelle yrker.
Yrittäjäksi ryhtymistä on jo kauan pidettyepävarmana ja riskialttiina vaihtoehtona, se ei ole erityisen puoleensavetävä ammatti eikä sosiaalisesti niin palkitseva kuin muut, perinteisetammatit.
Undervisningssystemenehar hittil ikke tatt sikte på utvikling av entreprenørskap og egen virksomhet.Det endelige målet med en utdannelse har heller vært å skape ansattesom arbeider i et stort firma eller innenfor offentlig administrasjon.
Koulutusjärjestelmiä ei ole tähän asti suunnattu yrittäjyydeneikä itsenäisen ammatinharjoittamisen kehittämiseen, vaan koulutuksenlopullisena päämääränä on ollut pikemminkin tuottaa työntekijöitä suuryritysten tai julkishallinnon palvelukseen.
Saken har imidlertid endret seg raskt i løpet av de siste årene, og det ernå en økende erkjennelse i Europa av at tiltak må settes i verk for åutvikle en kultur av foretaksomhet samt å oppmuntre til risikovilje, kreativitet og nyskapende virksomhet.
Tilanne on kuitenkin muuttunut nopeasti viime vuosina, ja Euroopassaollaan yhä paremmin tietoisia siitä, että olisi kehitettävä aloitteita yrittäjyyskulttuurin edistämiseksi ja ihmisten kannustamiseksi riskinottoon,luovuuteen ja innovatiivisuuteen.
Entreprenørskap blir omsider sett påsom et grunnlag for vekst.
Yrittäjyys ymmärretään vihdoinkinkasvun perustaksi.
Dette har som resultat at betydningen av entreprenørskap som en avde fundamentale ferdighetene som må tilegnes gjennom livslang læring,i dag er akseptert.
Nykyään tunnustetaan yleisesti, että yrittäjyys on yksi perustaidoista,jotka hankitaan elinikäisen oppimisen avulla.
Det europeiske råd i Lisboa og Det europeiske avta-
Lissabonin Eurooppa-neu- vostossa ja pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa (3
) har lagt vekt på dette.
) on korostettu tätä näkemystä.
Og i særdeleshet; Det europeiske avtaleverket for små foretak forplikter EU til å undervise inæringsvirksomhet og entreprenørskap på alle nivåer i skolen samt åutvikle planer for opplæring av ledere.
Pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessaperuskirjassa EU sitoutuu antamaan liiketoimintaa ja yrittäjyyttä koskevaa opetusta kaikilla koulutusasteilla ja kehittämään koulutusohjelmia yritysten johtajille.
) Innført av General Affairs Council og godkjent av Det europeiske råd i Feira, juni 2000.
Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000.
Ytterligere opplysninger på nettsiden: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm
Lisätietoja on saatavilla Internetsivustolta http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm.
De viktigste områdene som utpekes omfatter styrking av forbindelsene mellomundervisningsinstitusjoner og næringslivet samt utvikling av foretaksmentaliteten innenfor undervisnings- og opplæringssystemene.
) Raportissa määritettiin avainaloiksi muun muassa oppilaitosten ja yritysten välisten yhteyksien vahvistaminen ja yrittäjyyshengen kehittäminen kaikilla koulutusasteilla.
Selv om noen mennesker unntaksvis er født til å være gründere, kan utvikling av en entreprenørpreget holdning oppmuntres hos unge mennesker, med start allerede i skolen.
Synnynnäisiäkin yrittäjiä on, mutta nuorten yrittäjyyshenkeä voidaanedistää jo koulussa.
Dessuten må relevante tekniske ogmerkantile ferdigheter være tilgjengelig for de som velger å være selvstendig næringsdrivende og/eller å starte egen virksomhet – eller somkan tenkes å gjøre det i nær fremtid.
On myös annettava tarvittavat tekniset taidot ja liiketoimintataidot niille, jotka päättävät ryhtyä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ja/tai perustaa oman yrityksen – tai jotka voivat tehdä niinlähitulevaisuudessa.
Entreprenørskap må imidlertid ikke bare betraktes som et middel til åskape nye foretak, men som en generell holdning som kan komme tilgod nytte for samtlige både i hverdagen og ved alle arbeidsaktiviteter.
Yrittäjyyttä ei ole kuitenkaan syytä pitää vain uusien yritysten perustamisen välineenä vaan yleisenä asenteena, jonka jokainen voi omaksuajokapäiväisessä elämässä ja kaikessa työssään.
Det ser ut til å være en generell anerkjennelse av viktigheten av å inkludere to ulike elementer eller konsepter i definisjonen av undervisning ientreprenørskap:
Yleisesti tunnutaan olevan yhtä mieltä siitä, että yrittäjyyskasvatusta koskevaan määritelmään on tärkeää sisällyttää kaksi eri osa-aluetta tai käsitettä:
• et utvidet konsept for undervisning i gründer-pregede holdningerog ferdigheter, som omfatter utviklingen av visse personlige egenskaper og ikke direkte fokuserer på etablering av ny virksomhet; og
• yrittäjyyshengen ja -taitojen vaalimisen laajempi käsite, johon sisältyy tiettyjen henkilökohtaisten ominaisuuksien kehittämistä ja jonkavälitön painopiste on muualla kuin uusien yritysten perustamisessa yrityksen perustamista koskevan koulutuksen suppeampi käsite.
• et mer spesifikt konsept for opplæring i hvordan et foretak etableres.
Yrittäjyyskasvatuksen tavoitteina – jotka on mukautettava kullekin koulutusasteelle erikseen – on näin ollen
Målsettingene for undervisning i entreprenørskap – som skal tilpassesde ulike nivåene for undervisning – vil derfor omfatte:
• edistää yrittäjyyden kannalta merkityksellisten henkilökohtaistenominaisuuksien, kuten luovuuden, aloitteellisuuden, riskinottokyvyn ja vastuullisuuden, kehittymistä
• fremme utviklingen av personlige kvaliteter som er relevante forentreprenørskap, slike som kreativitet, initiativ, risktakning og ansvarsfølelse;
• lisätä opiskelijoiden tietoisuutta itsenäisestä ammatinharjoittamisesta yhtenä uravaihtoehtona (eli tuoda esille se, että on mahdollista ryhtyä paitsi työntekijäksi myös yrittäjäksi)
) Rapport fra Undervisningsrådet til Det europeiske råd vedtatt av Undervisningsrådet den 12. februar 2001.Utførlig arbeidsprogram ved oppfølgingen av målsettingene for undervisnings- ogopplæringssystemer i Europa, innført i fellesskap av Rådet og Kommisjonen den14.februar 2002. (Official Journal for the European Communities C 142 av 14.6.2002).
)Koulutusneuvoston 12.2.2001 hyväksymä koulutusneuvoston raportti Eurooppaneuvostolle.
• formidle de merkantile ferdighetene som er nødvendige for å starteet nytt foretak.
• antaa liiketoimintataidot, joita tarvitaan uuden yrityksen perustamisessa.
Når det gjelder utviklingen av den enkeltes personlige egenskaper somer relevante for entreprenørskap, ble følgende målsettinger for undervisning – spesielt på de lavere nivåene (grunnskole og ungdomsskole) –nevnt på et forum i Nice/Sofia Antipolis om “Undervisning i entreprenørskap” i oktober 2000.
Yrittäjyyden kannalta merkityksellisten henkilökohtaisten ominaisuuksienkehittämiseksi Nizzan lähellä Sophia Antipolisissa lokakuussa 2000 järjestetyssä yrittäjyyskoulutusfoorumissa – etenkin alempien koulutusasteiden (perusasteen ja toisen asteen) – koulutukselle asetettiin seuraavattavoitteet:
Elevers og studenters evne til problemløsning bør i større grad oppmuntres.
Oppilaiden ja opiskelijoiden ongelmanratkaisukykyä olisi parannettava merkittävästi.
Dette betyr utvikling av evner innenfor områdene planlegging, beslutningstakning, kommunikasjon og viljen til å påta segansvar. Disse er typiske aspekter ved ledelseskompetanse.
Tähän liittyvät valmiuksien lisääminen suunnittelun, päätöksenteon ja viestinnän alalla sekä halu ottaa vastuuta.Nämä näkökohdat liittyvät olennaisesti johtamistaitoihin.
Elever og studenter bør tilegne seg mer kompetanse på områder som;evnen til å samarbeide, arbeide i nettverk, lære å påta seg nye roller osv. Disse områdene finnes spesielt innenfor feltet sosial kompetanse.
Olisi parannettava edelleen oppilaiden ja opiskelijoiden valmiuksiayhteistyöhön, verkottumiseen, uusien roolien omaksumiseen jne.Nämä näkökohdat liittyvät erityisesti sosiaalisiin taitoihin.
I løpet av sin utdannelse bør skoleelever og studenter utvikle selvtillit og motivasjon for prestasjoner, lære kritisk og selvstendig tenking samt, spesielt, tilegne seg viljen og evnen til selvstendigopplæring. Dette er typiske personlige kompetanseområder.
Koulutuksen ansiosta oppilaiden ja opiskelijoiden olisi parannettavaitseluottamustaan ja esiintymishalukkuuttaan, opittava ajattelemaankriittisesti ja itsenäisesti sekä etenkin lisättävä halukkuuttaan ja valmiuksiaan oppia itsenäisesti.
Skoleelever og studenter må lære å ville vise personlig initiativ, fremsynhet og kreativitet så vel som å være forberedt på å møte risiko iforbindelse med implementering av ideer.
Oppilaiden ja opiskelijoiden on opittava osoittamaan henkilökohtaistaaloitteellisuutta, aktiivisuutta ja luovuutta sekä valmiutta ottaa riskejäideoiden toteuttamisessa.
Dette er typiske entreprenørpregede egenskaper.
Nämä ovat tyypillisiä yrittäjyysominaisuuksia.
Identifisering av god praksis
Hyvien toimintatapojen yksilöinti
I de fleste EU-land er det allerede tatt initiativ til håndtering av dette emnet.Ved hjelp av tidligere aktiviteter som er gjennomført eller koordinert av EU-kommisjonen, er det samlet inn en viss mengde kvalitativ informasjon om eksisterende god praksis i Europa når det gjelder undervisningog opplæring i entreprenørskap.
Useimmissa EU-maissa on jo tehty tämäntyyppisiä aloitteita. Euroopankomission aiemmin toteuttamilla tai koordinoimilla toimilla on kerättyjonkin verran kvalitatiivista tietoa Euroopassa sovellettavista hyvistä toimintatavoista yrittäjyyskasvatuksen alalla.
Gjennom samordning av tiltak utviklet av kommisjonen, har fora somble organisert i 1998 i Stockholm (“Opplæring i etablering”) og Baden
Komission kehittelemän yhtenäisen toiminnan menetelmien mukaisesti Tukholmassa (Training for start-ups) ja Badenissa (Workshop 1: Trainingfor entrepreneurs) vuonna 1998 järjestetyissä foorumeissa kannustettiinhyvien toimintatapojen vaihtamista jäsenvaltioiden välillä ja lisättiin Euroopan tasolla tietoisuutta tavoitteista, jotka on tarpeen saavuttaa.
• innenfor bedriftene (intraprenørskap).
• itse yritysten (sisäinen yrittäjyys – intrapreneurship) näkökulmasta.
Deretter, på grunnlag av konklusjonene fra dette internasjonale forumetog innenfor rammene til det flerårige programmet for næringsvirksomhet og entreprenørskap (2001–2005), ble det vedtatt et prosjekt for“Best Procedure” i forbindelse med undervisning og opplæring i entreprenørskap.
Best-menettelyn mukainen yrittäjyyskasvatushanke hyväksyttiin edellämainitun kansainvälisen foorumin päätelmien pohjalta sekä yritysten jayrittäjyyden monivuotisen ohjelman (2001–2005) puitteissa.
I dette prosjektet er det utpekt et antall nøkkel-aspekter ved undervisning i entreprenørskap.
Tässä hankkeessa on määritelty joukko yrittäjyyskasvatuksen avainnäkökohtia.
Disse omfatter: entreprenørskap i grunnskolen og ungdomsskolen;
Niitä ovat yrittäjyys perusasteen ja toisen asteen oppilaitoksissa
• samarbeid mellom skoler/universiteter og næringslivet med tankepå å fremme entreprenørskap; professorater i entreprenørskap og aktiviteter på universitetsnivå.
• koulujen/yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö yrittäjyyden edistämiseksi
For gjennomføring av dette prosjektet ble det nedsatt en arbeidsgruppebestående av nasjonale eksperter på dette området.
Hankkeen toteuttamiseksi perustettiin tämän alan kansallisista asiantuntijoista muodostuva työryhmä.
Ekspertene ble offisielt utpekt av regjeringene i samtlige EU-medlemsland og Norge.
Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja Norjan hallitukset nimittivät asiantuntijat virallisesti tehtäväänsä.
Formålet med denne gruppen var: å sette sammen den nødvendigeekspertisen; å gi informasjon og data om tiltak og programmer for entreprenørskap og til sist, sørge for samarbeid og et aktivt engasjement i prosjektet fra nasjonale administrasjoner i de deltakende land.
Työryhmäntavoitteena oli koota yhteen tarvittava asiantuntemus, antaa tietoa yrittäjyyteen liittyvistä toimenpiteistä ja ohjelmista sekä varmistaa hankkeessa mukana olevien maiden viranomaisten yhteistyö ja aktiivinenosallistuminen.
”Best Procedure”-prosjektet er etablert (etter et mandat fra Lisboarådet) for å fremme utveksling av beste praksis og for å få synergieffekter fra eksisterende prosesser som går i samme retning.
kg402271CEE_FI 2/06/04 14:58 Page 9 tällaisten kysymysten luonteen ymmärtämiseksi entistä paremmin – jatoteutettavia toimia sekä yksilöidään parhaita toimintatapoja.
Hele prosessen tar sikte på å oppmuntre til politiske endringer i medlemslandene, og en av de vesentligste egenskapene ved denne metodikken er at prosjekter gjennomføres i fellesskap av Kommisjonen og deberørte nasjonale administrasjoner.
Koko prosessin lopullisena tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioita muuttamaan toimintalinjojaan, ja yksi tämän menettelyn keskeisistä piirteistäon se, että hankkeiden toteutuksesta vastaavat komissio ja asianomaiset kansalliset viranomaiset yhdessä.
Som en del av prosjektet “Best Procedure” for undervisning og opplæring i entreprenørskap har gruppen av nasjonale eksperter på grunnlag av en del tidligere etablerte, generelle kriterier, valgt ut noen eksempler på god praksis.
Osana Best-menettelyn mukaista yrittäjyyskasvatushanketta työryhmäon yksilöinyt joukon esimerkkejä hyvistä toimintatavoista eräiden aiemmin määriteltyjen yleisten arviointiperusteiden avulla.
De fleste av disse presenteres i denne veiledningen.
Tässä oppaassaesitellään suurin osa näistä toimintatavoista.
Den overordnete målsetningen var å få en bedre forståelse av karakteren og omfanget aveksisterende tiltak og programmer.
Hankkeen yleisenä päämääränä on ollut parantaatietoisuutta nykyisten toimenpiteiden ja ohjelmien luonteesta ja kattavuudesta.
Ved kartleggingen av aktiviteter som var i gang og tiltak som var truffet på nasjonalt nivå i EU-medlemslandene og Norge, fant ekspertgruppen at selv om det i øyeblikket utvikles et stort antall aktiviteter påalle nivåer i undervisningssystemet, er mange av disse verken integrerti undervisningsplanen eller en del av en sammenhengende rammeplan.Tiltak er ofte isolerte og truffet av enkeltinstitusjoner, partnerskap ellerlokale myndigheter.
Laatiessaan selvitystä EU:n jäsenvaltioiden ja Norjan kansallisella tasollatoteuttamista toimista ja toimenpiteistä työryhmä havaitsi, että vaikkakaikilla koulutusasteilla kehitetään parhaillaan lukuisia toimia, niitä eiole useinkaan integroitu opetussuunnitelmaan tai asetettu yhtenäisiinpuitteisiin. Aloitteet ovat usein yksittäisten laitosten, kumppanuuksientai paikallisviranomaisten toteuttamia erillisiä aloitteita.
De gjennomføres ofte av eksterne aktører i stedetfor av undervisningssystemet selv.
Aloitteiden toteutuksesta vastaavat usein ulkopuoliset toimijat eikä itse koulutusjärjestelmä.
Det er mer sansynlig at entreprenørskap blir behandlet som et separat fag eller betraktet som et emneutenom undervisningsplanen.
Yrittäjyyttä opetetaan todennäköisesti erillisenä oppiaineena taivirallisen opetusohjelman ohella.
Som et resultat av denne situasjonen har de fleste studenter ennå ingenmulighet for å delta i kurser og programmer om entreprenørskap.
Tämän vuoksi useimmilla opiskelijoilla ei vielä ole mahdollisuutta osallistua yrittäjyyskursseille tai -ohjelmiin.
Det er fortsatt et åpent spørsmål om det er best å ha entreprenørskapinkludert i den nasjonale undervisningsplanen, eller ha denne typenundervisning som en ekstra aktivitet utenom undervisningsplanen.
Se, onko suositeltavaa sisällyttää yrittäjyyskasvatus kansalliseen opetussuunnitelmaan vai olisiko yrittäjyyskasvatusta annettava virallisen opetussuunnitelman ohella täydennyskoulutuksena, on edelleen avoinna.Edes kaikkein kiinnostavimpia tai innovatiivisimpia järjestelmiä ei voidapitää lopullisena ratkaisuna, ellei niitä sisällytetä yleisstrategiaan.
Mendersom den ikke blir integrert i en overordnet og helhetlig strategi, blirselv ikke de mest interessante og nyskapende planer noen endelig løsning.
Koulutusjärjestelmää on valmisteltava sisäisesti tähän haasteeseen.
Konklusjonen er at det sikkert har foregått en betydelig endring i samfunnet, siden entreprenørskap nå er allment akseptert som et viktig fagi undervisningen.
Lopuksi todettakoon, että kulttuurissamme on tapahtunut merkittävämuutos, sillä yrittäjyyttä pidetään nyt tärkeänä asiana, jota on syytäopettaa.
Likevel, og selv om det finnes eksempler på god praksis i alle land, er det et stort behov for ytterligere forbedring og konsolidering.
Vaikka esimerkkejä hyvistä toimintatavoista on kaikissa maissa,toimia on selvästikin parannettava ja vakautettava.
Det synes som om det i de fleste tilfeller mangler ensammenhengende struktur, slik at eksisterende aktiviteter kan få en plassi undervisningssystemet.
Useimmista esimerkkitapauksista näyttää yhä puuttuvan yhtenäinen rakenne, jonkaavulla käynnissä olevat toimet voitaisiin sisällyttää osaksi koulutusjärjestelmää.
Ytterligere opplysninger om prosjektet “Best Procedure” for undervisning og opplæring i entreprenørskap, inklusive ekspertgruppens sluttrapport, finnes på nettsiden: http://europe.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_ measures/training_education/index.htm
Lisätietoja Best-menettelyn mukaisesta yrittäjyyskasvatushankkeesta jaasiantuntijaryhmän loppuraportista on saatavilla Internet-osoitteesta http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepreneurship/support_measures/ training_education/index.htm.
21 eksempler på god praksis
21 esimerkkiä hyvistätoimintatavoista
I denne veiledningen presenteres en del eksempler på god praksis nårdet gjelder å fremme entreprenørpregede holdninger og ferdigheter iskoler og universiteter.
Tässä oppaassa esitetään joukko esimerkkejä hyvistä toimintatavoista,joiden avulla kouluissa ja yliopistoissa voidaan edistää yrittäjyyshenkeäja -taitoja.
Disse foreslås som mulige modeller.
Niitä ehdotetaan käytettäväksi mahdollisina malleina.
For å gi en struktur samt underlette lesningen, er disse eksemplenegruppert i syv mer omfattende kategorier:
Jäsentelyn selkeyttämiseksi ja lukemisen helpottamiseksi esimerkit onryhmitelty seuraavasti:
1.Politiske tiltak for støtte og koordinasjon.
1.Poliittiset tuki- ja koordinointitoimenpiteet
2.Entreprenørskap i grunnskoler og ungdomsskoler.
2.Yrittäjyys perusasteen ja toisen asteen oppilaitoksissa
3.Grunnleggende, yrkesrettet opplæring i den videregående skolen.
3.Toisen asteen ammatillinen peruskoulutus
4.Undervisning gjennom øvelse og mini-foretak.
4.Tekemällä oppiminen pienoisyrityksissä
5.Samarbeid mellom undervisningsinstitusjoner og næringslivet.
5.Oppilaitosten ja yritysmaailman yhteistyö
6.Opplæring av lærere i entreprenørskap.
6.Opettajien yrittäjyyskoulutus
7.Oppmuntring til entreprenørskap og oppstart på universitetsnivå.
7.Yrittäjyyden ja yritysten perustamisen rohkaiseminen korkeakoulutasolla
Selvfølgelig er dette bare et utvalg som presenterer mulige eksempler;det finnes sikkert mange andre tilfelle av god praksis i Europa.
Luonnollisesti kyseessä on ainoastaan mahdollisten esimerkkien otos;Euroopassa on varmasti paljon muitakin esimerkkejä hyvistä toimintatavoista.
Politiske tiltak for støtteogkoordinering
Teema 1: Poliittiset tuki- jakoordinointitoimenpiteet
Det må skilles mellom politiske tiltak som treffes på nasjonalt nivå – medsikte på å fremme undervisning i entreprenørskap gjennom etableringav en rammeplan eller incitamenter – og spesifikk praksis eller programmer utviklet av skolene.
Poliittiset toimenpiteet, jotka ovat valtakunnallisia ja joiden tavoitteenaon yrittäjyyskasvatuksen edistäminen luomalla puitteet tai tarjoamallakannustimia, on erotettava yksittäisistä toimintatavoista tai ohjelmista.
Visse tiltak utgjør interessante eksempler på hvordan dette emnet kantakles sentralt på regjeringsnivå.
Eräät aloitteet ovat kiinnostavia esimerkkejä siitä, miten asia voidaanhoitaa valtakunnallisella tasolla.
Politiske forpliktelser må omsettes i konkret handling.
Poliittinen sitoutuminen on muutettava konkreettisiksi toimiksi.
Dette kan medføre endring av den nasjonale undervisningsplanen hvis systemet ersentralisert, eller assistanse og incitamenter der skolene står fritt til åetablere sine egne programmer.
Tämäsaattaa merkitä kansallisen opetussuunnitelman muuttamista keskitetyissäjärjestelmissä tai avun ja kannustimien tarjoamista järjestelmissä, joissakoulut päättävät itse opetusohjelmistaan.
En rekke støttetiltak for å oppmuntreskolene til å engasjere seg i undervisningen i entreprenørskap, kan blantannet omfatte: stille midler til rådighet, sørge for rådgivning og undervisningsmateriell, skaffe kontakter med det lokale næringslivet osv.
Tukitoimia, joilla kouluja rohkaistaan aloittamaan yrittäjyyskasvatus, voivat olla muun muassa rahoituksen järjestäminen, neuvojen ja opetusmateriaalin tarjoaminen sekäkoulujen ja paikallisten yritysten välisten kontaktien edistäminen.
Undervisning i entreprenørskap kan engasjere ulike aktører.
Yrittäjyyskasvatukseen voivat osallistua monenlaiset toimijat.
På detteområdet er det viktig å etablere et strukturert samarbeid mellom deulike departementene, organer og organisasjoner som er involvert.
On tärkeää, että tällä alalla luodaan eri ministeriöiden, virastojen ja järjestöjenvälinen yhteistyörakenne.
Den franske regjeringen har truffet avgjørelser som tar siktepå å fremme entreprenørpreget innstilling.
Ranskan hallitus on tehnyt yrittäjyyshengen vahvistamiseen tähtääviä päätöksiä.
En nasjonalpolitikk for økt bevissthet vil bli satt ut i livet for å fremmeentreprenørskap i undervisningssystemet, samt for åendre holdninger og mentalitet.
Tarkoituksena on laatia tietoisuutta parantava kansallinen toimintasuunnitelma, jollaedistetään yrittäjyyttä koulutusjärjestelmässä sekä vaikutetaan asenteisiin ja mielipiteisiin.
Dette skal oppnås gjennom ulike tiltak som er truffet.
Tämän saavuttamiseksion tehty useita aloitteita.
Et av disse er etableringenav et ”observatorium” for undervisningspraksis i entreprenørskap i ungdomsskolen og i høyere utdannelse.Dette kontrollorganet ser på eksisterende praksis i hensikten å øke studentenes bevissthet og for å gi spesifikkopplæring i entreprenørskap.
On muun muassa perustettu toisen asteen ja korkea-asteen oppilaitosten yrittäjyydenopetusmenetelmien seurantakeskus, joka tarkastelee opiskelijoiden tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä käytäntöjä,tarjoaa erityistä yrittäjyyskoulutusta ja aikoo laatia luettelontähän toimintaan osallistuvista oppilaitoksista.
Det er meningen å gjøre enfortegnelse over undervisningsinstitusjoner som er involvert i disse aktivitetene.
Päätavoitteita ovat toimien yksilöiminen, ohjelmia ja kurssejakoskevien tietojen kerääminen sekä yrittäjyyskoulutustakoskevien käytäntöjen ja tietojen levittäminen kokemusten vaihdon helpottamiseksi ja niiden arvioinnin mahdollistamiseksi.
Målsetningen er å identifiserehandlinger, innhente data om programmer og kursersamt utbre fremgangsmåter og opplysninger om undervisning i entreprenørskap for å underlette utvekslingen averfaringer og for å gjøre det mulig å foreta en evalueringav dem.
Seurantakeskuksen toimintaa valvoo kolmen ministeriönsekä useiden virastojen ja järjestöjen edustajista koostuvaohjauskomitea.
I Nederland har finansministeren og undervisningsministeren dannet en landsomfattende spesialkommisjon for ‘Entreprenørskap og undervisning’ som skalstimulere og koordinere. Kommisjonen er sammensattav representanter for regjeringen, samtlige undervisningssektorer (grunnskole, ungdomsskole, yrkesrettetutdanning og universiteter), næringsorganisasjoner ogsosiale organisasjoner.
Alankomaissa talousministeri ja opetusministeri ovat perustaneet valtakunnallisen yrittäjyyttä ja koulutusta käsittelevän toimikunnan, jolla on innostava ja koordinoiva rooli.Toimikunta koostuu hallituksen, kaikkien koulutusasteiden(perusaste, toinen aste, ammatilliset oppilaitokset ja yliopistot) sekä liike-elämän ja yhteiskunnallisten järjestöjenedustajista.
Formålet med kommisjonen er blant annet: å fremmebevisstheten om og støtte undervisningen i entreprenørskap, kartlegge hindringer og finne løsninger samtstimulere til utvikling av pilotprosjekter.
Toimikunnan tehtäviä ovat tietoisuuden lisääminen yrittäjyyskasvatuksesta ja sen puolesta puhuminen, esteidentunnistaminen ja ratkaisujen löytäminen niihin sekä kokeiluhankkeiden suunnittelun edistäminen.
Spesifikke tiltak har til hensikt å fremme pilotprosjekter ogfinne gode eksempler som på alle nivåer av undervisningen (fra grunnskole til universitet) enkelt kan tilpasses andre undervisningsinstitusjoner.
Erityisillä toimenpiteillä pyritään edistämään kokeiluhankkeita ja keräämään hyviä esimerkkejä, joita muutoppilaitokset voivat noudattaa.
Økonomisk støtteytes av finansdepartementet for å utvikle metoder foropplæring og anskaffelse av undervisningsmateriell såvel som støtte til andre aktiviteter som for eksempel organisering av seminarer, opplæring av lærere osv.
Talousministeriö tukeetaloudellisesti opetusmenetelmien ja -materiaalin kehittämistä sekä muita toimia, esimerkiksi seminaareja ja opettajien koulutusta.
Det ertanken at sentrale departementer ikke skal stille krav, menlegge forholdene til rette for et slikt opplegg.
Lähtökohtana on se, että keskushallintoei voi velvoittaa ketään ryhtymään toimiin tällä alalla,vaan ainoastaan tukea ja avustaa.
Entreprenørskap i grunnskoler og ungdomsskoler
Teema 2: Yrittäjyysperusasteen ja toisenasteen oppilaitoksissa
Undervisning og opplæring i entreprenørskap innebærer utvikling avkunnskaper, ferdigheter, holdninger og personlige egenskaper som passer til elevens alder og utviklingstrinn.
Yrittäjyyskasvatukseen ja -koulutukseen liittyy tietojen, taitojen, asenteidenja henkilökohtaisten ominaisuuksien kehittämistä oppilaiden iän ja kehityksen mukaisesti.
I ungdomsskolen omfatter undervisningen i entreprenørskap: å gjøreelevene oppmerksom på selvstendig næringsvirksomhet som en muligkarriere (budskapet er at du ikke bare kan bli en ansatt, men også eneier), opplæring gjennom øvelser samt spesifikk undervisning i etablering av en virksomhet.
Toisella asteella yrittäjyyskasvatus sisältää oppilaiden tietoisuuden lisäämistä itsenäisestä ammatinharjoittamisesta yhtenä uravaihtoehtona (elituodaan esille se, että on mahdollista ryhtyä paitsi työntekijäksi myösyrittäjäksi), tekemällä oppimista ja yrityksen perustamiseen liittyvää erityisopetusta.
2 type undervisning kan være spesielt effektiv dersom den på en strukturert måte innføres i undervisningssystemetog starter i ung alder.
2 tehokasta, jos se on organisoitu osaksi koulutusjärjestel- mää ja jos sitä annetaan oppilaille jo pienestä pitäen.
I den senere tid er det i Skottland innført en infrastrukturfor å gi undervisning i næringsvirksomhet helt fra grunnskolen.
Skotlannissa on viime vuosina rakennettu infrastruktuuria yrittäjyyskasvatuksen tarjoamiseksi alemmalta perusasteelta lähtien.
Det er etablert og benyttes i stor utstrekning i detskotske systemet, programmer som er beregnet på skolebarn fra fem år og oppover.
Skotlannin järjestelmässä on laajassakäytössä ohjelmia, jotka on tarkoitettu viisivuotiaille jasitä vanhemmille lapsille.
Fremgang i grunnskolene eroppnådd gjennom et partnerskap med offentlig og privat finansiering.
Tämä kehitys alemmalla perusasteella on ollut mahdollista paljolti julkisen ja yksityisenrahoituksen ansiosta.
Kjente personer i Skottlands gründerog konsernsektorer yter finansielle bidrag med ytterligere støtte fra organisasjonen ”Scottish Executive” slikat hver elev i den skotske grunnskolen har erfaring framinst to foretak når han eller hun har fylt tolv år.
Skotlannin huippuyrittäjät ja -yhtiötantavat lahjoituksia yhtä paljon kuin Skotlannin hallitusrahoitusta, jotta kaikki alemman perusasteen oppilaat Skotlannissa saisivat ainakin kaksi yrittäjyyteen liittyvääkokemusta 12. ikävuoteen mennessä.
”Scottish Executive” har satt av ytterligere midler fortidsrommet 2003–2006 i hensikten å skaffe et mer omfattende program om “Næringsvirksomhet i undervisningen”, både i grunnskoler og i ungdomsskoler, der detsiktes mot et system som gir ungdommer muligheter foryrkesrettet opplæring, erfaring fra næringsvirksomhet ogentreprenørpregede aktiviteter.
Skotlannin hallitus on myöntänyt vuosiksi 2003–2006lisävaroja, joiden turvin on tarkoitus luoda nykyistälaajempi, sekä perusasteen että toisen asteen käsittävä Enterprise in Education -ohjelma: tavoitteena on luodajärjestelmä, jonka avulla nuoret saavat mahdollisuuksiahankkia ammatillista koulutusta sekä kokemuksia yritystoiminnasta ja yrittäjänä toimimisesta.
(Sverige)
(Ruotsi)
Pilotprosjekter eller tiltak som opprinnelig ble utviklet på lokalt nivå, og som har vist seg særlig vellykket, kan på
Kokeiluhankkeet ja aloitteet, jotka on aluksi kehitetty pai- kallisella tasolla ja jotka ovat osoittautuneet toimiviksi,
2 et senere tidspunkt utvides til å bli regional eller nasjonal politikk.
2 voidaan myöhemmässä vaiheessa laajentaa alueellisiksi tai jopa valtakunnallisiksi toimintatavoiksi.
I tidsrommet 1997–2000 har Skellefteå kommune hatt etskoleprosjekt for alle undervisningstrinn, fra forskole ogobligatorisk skole til ungdomsskole og videregåendeskole.
Vuosina 1997–2000 Skellefteån kunnassa toteutettiinhanke, joka koski kaikkia koulutusasteita esikoulusta jaoppivelvollisuuskoulusta lukioihin, ammatilliseen peruskoulutukseen ja niiden jälkeiseen opetukseen.
Det ble satt i gang mer enn 50 undervisningsprosjekter i skolene, 42 lærere fikk spesifikk opplæring(via tiltaket ‘Crea Pilot’) og 100 foretak og andre organisasjoner var involvert i skoleprosjekter.
Kouluissakäynnistettiin noin 50 opetushanketta, 42 opettajaa saierityiskoulutusta (Crea Pilot-hankkeen kautta), ja sata yritystä sekä muuta järjestöä oli mukana koulujen hankkeissa.
De fleste prosjekter som ble gjennomført i Skellefteå 1997–2000, ogliknende prosjekter i enkelte andre kommuner, er nå integrert i skolenes daglige aktiviteter.
Useimmat Skellefteåssa vuosina 1997–2000toteutetuista hankkeista ja vastaavat muissa kunnissatoteutetut hankkeet ovat nyt osa koulujen arkea.
Erfaringene fra disse prosjektene har resultert i det landsomfattende prosjektet PRIO 1 som har vært i gang sidenår 2000.
Hankkeista saadut kokemukset johtivat läänin tason PRIO 1 -hankkeeseen, jota on toteutettu vuodesta 2000lähtien.
Fylkesadministrasjonen har jobbet aktivt for å fåsamtlige 15 kommuner i fylket involvert i dette arbeidet,og ca 260 ulike prosjekter er gjennomført.
Lääninhallitus on toiminut aktiivisesti saadakseenläänin kaikki 15 kuntaa mukaan tähän toimintaan, jonkapuitteissa on toteutettu noin 260 erilaista hanketta.
Som et resultat av dette er mer enn 550 foretak i Västerbotten fylkenå involvert i skoleaktiviteter.
Tämäntuloksena yli 550 Västerbottenin läänissä sijaitsevaa yritystä on nyt mukana koulujen toiminnassa.
Mer enn 1 600 ansatte iskoleverket og 11 000 studenter/barn har deltatt i undervisningen i entreprenørskap.
Yrittäjyyskoulutukseen on osallistunut yli 1 600 koulujen työntekijääsekä 11 000 opiskelijaa ja lasta.
Det er etablert et antallaktive nettverk mellom fylkets skoler så vel som mellomskoler og lokale foretak.
Läänin alueella sijaitsevienkoulujen välille sekä koulujen ja paikallisten yritysten välilleon syntynyt useita aktiivisesti toimivia verkostoja.
3.Prosjektet “Entreprenørbyen” igrunnskolene (Nederland)
3Yrityskaupunkihanke alemmalla perusasteella (Alankomaat)
2 former for opplæring; noe som bidrar til barnas kreativi- tet og fantasi.
2 perustuvat lasten luovuuteen ja mielikuvitukseen.
”Entreprenørbyen” er et prosjekt basert på opplæringgjennom øvelser. Dette er satt i verk ved å skape ulike“opplæringslandskaper” i ”entreprenørbyen”.
Yrityskaupunkihanke perustuu tekemällä oppimiseen.Käytännössä se tarkoittaa, että ”yrityskaupunkiin” perustetaan erilaisia oppimismaisemia.
Et opplæringslandskap er et prosjekt hvor barna forsøker å oppnået bestemt mål, f.eks. etablere sin egen kraftstasjon i skolen eller å starte sitt eget verksted for utviklingsland.
Oppimismaisema onhanke, jossa lapset yrittävät päästä tiettyyn tavoitteeseen,esimerkiksi oman voimalan tai kolmannen maailman tuotteita myyvän kaupan perustamiseen kouluun.
Disseprosjektene appellerer til grunnleggende entreprenørpregede egenskaper, som f.eks. selvstendighet, kreativitet og samarbeid.
Hankkeillakehitetään yrittäjyyteen liittyviä perusominaisuuksia, kutenitsenäisyyttä, luovuutta ja yhteistoiminnallisuutta.
En avgjørende faktor for å lykkes er åinvolvere mennesker utenfor skolen (foreldre, gründere,osv.).
Koulunulkopuolisten henkilöiden (muun muassa vanhempienja yrittäjien) osallistuminen vaikuttaa olennaisesti hankkeen onnistumiseen.
Mer enn 30 undervisningslandskaper har blitt utviklet hittil, og flere skoler i ulike deler av Nederland har deltatt.
Tähän mennessä on perustettu yli30 oppimismaisemaa, ja hankkeisiin on osallistunut useitakouluja eri puolilta Alankomaita.
4.Yrkesrettet program, med avgangsvitnemål, forungdomsskoler (Irland)
4Käytännön aineita sisältävä toisen asteen päättötodistus (Irlanti)
I ungdomsskolens undervisning kan programmer som tar sikte på å stimulere entreprenørpregede holdningerog ferdigheter, få utvidet anvendelse fordi de vil forberede elevene for fremtidig arbeidsliv.
2 laaja-alaisia vaikutuksia, sillä ne valmentavat opiskelijoita tulevaan työelämään.
I Irland er ”Leaving Certificate Vocational Programme(LCVP)” for ungdomsskoler prioritert av departementetfor undervisning og vitenskap, og det er konstruert for åforsterke videregående undervisning for 15–18-åringer vedå tilføye en betydelig yrkesrettet dimensjon.
Irlannin tiede- ja opetusministeriö on asettanut painopisteeksi käytännön aineita sisältävän toisen asteen päättötodistuksen (Leaving Certificate Vocational Programme,LCVP), jonka tarkoituksena on parantaa (15–18-vuotiai-den) toisen asteen koulutusta antamalla sille vahva ammatillinen ulottuvuus.
Programmet kombinerer akademiske studier med en dynamiskfokusering på egen opplæring, næringsvirksomhet, arbeidog samfunn.
Ohjelmassa teoria-aineiden opiskeluyhdistetään dynaamisella tavalla itseopiskeluun, yrittäjyyteen, työhön ja yhteisöön.
En stor andel av skoler (509) og studenter(37 407) er involvert.
Siihen osallistuu suuri osakouluista (509) ja opiskelijoista (37 407).
En entusiastisk gruppe lærere lederprogrammet som knytter forbindelser med det lokalenæringslivet og støttes av sentralregjeringen.
Erikoistuneetopettajat vetävät ohjelmaa, jolla on yhteyksiä paikallisiinyrityksiin ja yhteisöihin ja jota valtio tukee.
Programmet legger vekt på å være tverrfaglig og uavhengig avindividuelle undervisningsplaner.
Ohjelmassa painotetaan tieteidenvälisyyttä ja moniaineisuutta, ja seperustuu paljolti tekemällä oppimiseen.
Dets innfallsvinkel er istor grad basert på opplæring gjennom øvelser, og denoverordnete målsettingen er å frembringe ferdigheterog egenskaper som: selvtilit, nyskapning og entreprenørskap.
Kokonaistavoitteena on kehittää oppilaiden itseluottamusta, innovatiivisuutta sekä yrittäjyystaitoja.
Grunnleggende,yrkesrettet opplæringi ungdomsskolen
Teema 3: Toisen asteenammatillinenperuskoulutus
Det er innenfor grunnleggende, yrkesrettet opplæring i ungdomsskolen at spesifikk opplæring i etablering av et foretak kan være spesielt effektiv.
Yrityksen perustamista koskeva opetus osana toisen asteen ammatillistaperuskoulutusta voi olla erityisen tehokasta.
I virkeligheten står denne gruppen av studenter rett foran sin debutpå arbeidsmarkedet, og selvstendig næringsvirksomhet kan være etverdifullt alternativ til deres karriere i betraktning av at antall nye arbeidsplasser som skapes i eksisterende foretak ikke er tilstrekkelig (i hvert falli visse geografiske områder) for å løse problemet med arbeidsledighet.
Tähän koulutukseen osallistuvat oppilaat siirtyvät itse asiassa varsin pian työmarkkinoille, ja itsenäinen ammatinharjoittaminen voi olla työttömyysongelmanratkaisemisen kannalta arvokas uravaihtoehto, koska olemassa olevatyritykset eivät tarjoa riittävästi uusia työpaikkoja (ainakaan tietyillä maantieteellisillä alueilla).
Dessuten har denne formen for opplæring den fordel at den kan væremeget spesifikk og tilpasses foretaksmulighetene som finnes i det lokalenæringslivet.
Lisäksi tämäntyyppisen koulutuksen etuna voi olla se, että se on tarkoinkohdennettu ja mukautettu paikallisen talouselämän tarjoamiin mahdollisuuksiin.
I mange tilfelle blir det imidlertid ikke innenfor den yrkesrettede opplæringen, fokusert reelt på selvstendig næringsvirksomhet. Det tas barehensyn til det tekniske aspektet, fordi utdannelsen av fagfolk betraktessom den vesentligste oppgaven.
Ammatillisen koulutuksen todellinen painopiste ei kuitenkaan useinkaan ole itsenäisessä ammatinharjoittamisessa, vaan huomioon otetaanainoastaan tekniset näkökohdat, sillä päätehtävänä pidetään ammattitaitoisten työntekijöiden kouluttamista.
1.Administrasjon, ledelse ogmarkedsføring i små bedrifter
1Pienyrityksen hallinto, johto jamarkkinointi (Espanja)
Dette er opplæring i teori og praksis som spesielt leggervekt på selvstendig næringsvirksomhet og etablering avforetak.
Tämän teoriaa ja käytäntöä yhdistävän koulutuksen aiheinaovat erityisesti itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiminen sekä yrityksen perustaminen.
Denne opplæringen er obligatorisk for alle studentene på det grunnleggende stadiet av yrkesrettet opplæring (obligatorisk undervisning, alderstrinn 16 år + 2)og de som er i videregående, yrkesrettet opplæring (studenteksamen, alderstrinn 18 år + 2) i 45 fag innenforulike økonomiske sektorer. Det er mulig å anta at merenn 100 000 studenter, fordelt på ca 2 000 offentlige ogprivate skoler, får denne modulen.
Koulutus on pakollinen keskitason (oppivelvollisuuden piiriin kuuluva opetus,16-vuotiaat + kaksi vuotta) ja ylimmän tason (ylioppilastutkinto, 18-vuotiaat + kaksi vuotta) ammatillisessa opetuksessa 45 aineessa, jotka vastaavat talouden eritoimialoja.
Formålet med opplæringen er landsdekkende, og dens innhold er etablerti fellesskap av undervisningsdepartementet og de selvstendige regionene, med mulighet for å tilpasse innholdet til deres produktive miljø.
Koulutuksen tavoitteet ovatvaltakunnallisia. Sen sisällöstä päättävät opetusministeriöja autonomiset alueet yhdessä, ja se voidaan mukauttaaalueen tuotantorakenteeseen sopivaksi.
Gjennomføring av et prosjektfor bedriftsetablering er inkludert i denne opplæringen.De ulike organene som er involvert mener at plasseringi det produktive systemet, inklusive selvstendig næringsvirksomhet, gjør betydelige fremskritt.
Koulutukseenkuuluu harjoitustyö, joka liittyy yrityksen perustamiseen.Hankkeeseen osallistuvien eri viranomaisten mukaan sijoittuminen työelämään, myös yritysten perustaminen, onkoulutuksen myötä selvästi kohentunut.
2.“Virtuelle virksomheter” i Sivitanidios tekniske skole i Athen
2Virtuaaliyritykset Sivitanidiosin teknisessä oppilaitoksessa Ateenassa
På dette undervisningstrinnet kan opplæring gjennom øvelser være spesielt effektiv.
Tekemällä oppiminen voi olla erityisen tehokasta tällä koulutusasteella.
God praksis utviklet innenfor en bestemt institusjon kan benyttes som en muligmodell av andre skoler som ønsker å innføre denne typeprogrammer.
Yhden oppilaitoksen kehittämää hyväätoimintatapaa voidaan käyttää mahdollisena mallinamuissa kouluissa, jotka haluavat ottaa käyttöön tämäntyyppisiä ohjelmia.
Dette spesifikke tilfellet defineres som et eksempel på“Best Practice” av det greske undervisningsdepartementet,og det tilbys som veiledning for hele det yrkesrettedeopplæringssystemet.
Kreikan opetusministeriö pitää tätä hanketta esimerkkinäparhaasta toimintatavasta ja ehdottaa sitä malliksi kaikenlaiseen ammatilliseen koulutukseen.
Innføringen av virtuelle virksomheter som et supplement til andre opplæringsmetoder,ble forsøkt for å utvide omfanget av praktisk opplæringav elever i ungdomsskolen.
Virtuaaliyritysten tarkoituksena on muiden opetusmenetelmientäydentäminen ja toisen asteen opiskelijoiden käytännönharjoittelun laajentaminen.
Elevene som deltar i opplegget, gjennomgår et teoretisk kurs om formiddagen og driver den virtuelle virksomheten om ettermiddagen.Resultatene fra dette opplegget vil bli gjort tilgjengeligefor alle andre tekniske skoler som et forsøk på å fremmeentreprenørskap på landsbasis.
Hankkeeseen osallistuvat saavat aamupäivällä teoreettista opetusta ja toimivat iltapäivällä virtuaaliyrittäjinä. Yrittäjyyden edistämiseksi kokomaassa kaikki muut hankkeesta kiinnostuneet teknisetoppilaitokset voivat saada tietoa sen tuloksista.
Opplæring gjennom øvelserog minivirksomheter
Teema 4: Tekemällä oppiminenpienoisyrityksissä
Ved opplæring i entreprenørskap må teoretiske studier balanseres motet sterkt innslag av “opplæring gjennom øvelser”.
Yrittäjyyskasvatuksessa teoreettisten opintojen vastapainona on oltavamerkittävä määrä tekemällä oppimista.