pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den enkleste måtenå lære entreprenørskap på er faktisk i praksis å utføre noe entreprenørpreget.
Helpoin tapa opiskella yrittäjyyttä onkin tehdä jotakin yritystoimintaan liittyvää käytännössä.
Opplegg basert på “opplæring gjennom øvelser” – for eksempel vedat elevene etablerer og administrerer mini-foretak – benyttes ofte imange land for å utvikle entreprenørpregede ferdigheter, spesielt i ungdomsskolen.
Tekemällä oppimiseen perustuvia järjestelmiä – joissa oppilaat ja opiskelijat esimerkiksi perustavat pienoisyrityksiä ja toimivat yrittäjinä – käytetään monissa maissa yrittäjyystaitojen kehittämiseksi erityisesti toisenasteen koulutuksessa.
Det finnes internasjonale nettverk som fremmer denne typen av programmer og tilbyr vellykkede modeller som enkelt og effektivt kan tilpasses alle skoler med behov for å introdusere entreprenørskap i sittundervisningstilbud (enten som en del av undervisningsplanen ellersom en ekstra aktivitet utenom denne).
On olemassa kansainvälisiä verkostoja, jotka tukevat tämäntyyppisiäohjelmia tarjoamalla toimiviksi todettuja toimintamalleja, joita voidaansoveltaa helposti ja tehokkaasti kaikissa kouluissa, jotka haluavat sisällyttää yrittäjyyskasvatuksen opetustarjontaansa (joko osana virallistaopetusohjelmaa tai sen ohella).
I flere europeiske land er bidraget til fremme av entreprenørskap fraslike programmer allerede omfattende.
Useissa Euroopan maissa näiden ohjelmien vaikutus yrittäjyyden edistämiseen on jo nyt huomattava.
Disse oppleggene bør imidlertid integreres videre i undervisningssystemet og gjøres mer allment tilgjengelig for studentene.
Ne olisi kuitenkin juurrutettava yhäparemmin koulutusjärjestelmiin, samoin kuin niitä olisi oltava nykyistäyleisemmin opiskelijoiden saatavilla.
Internasjonal ekspertise og programmer innenfor under- visning i entreprenørskap kan danne en god bakgrunn for
Yrittäjyyskasvatukseen liittyvä kansainvälinen asiantun- temus ja ohjelmat voivat muodostaa erinomaisen lähtö-
4 tiltak som treffes på både nasjonalt og lokalt nivå og av de enkelte undervisningsinstitusjonene.
4 kohdan aloitteille, joita tehdään valtakunnallisella tai paikallisella tasolla ja joita tekevät yksittäiset oppilaitokset.
”Young Enterprise Europe” ble etablert i 1993 som eninternasjonal organisasjon og inkluderer ideelle organisasjoner fra 20 land i hele Europa og Middelhavsområdet.
Young Enterprise Europe on vuonna 1993 perustettu kansainvälinen järjestö, johon kuuluu voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä 20:stä Euroopan ja Välimeren alueenmaasta.
Siden september 2002 har den vært slått sammenmed et annet internasjonalt nettverk som fremmer undervisning i entreprenørskap gjennom “Junior Achievement”.Den nye organisasjonen heter nå “JA-YE Europa” og representerer 37 europeiske medlemsland.
Syyskuussa 2002 se sulautui toiseen yrittäjyyskasvatusta edistävään kansainväliseen verkostoon nimeltä Junior Achievement. Uuden järjestön nimi on nyt JA-YEEurope, ja siinä on edustettuna 37 eurooppalaista jäsenvaltiota.
Hensikten med den nye organisasjonen er å ytterligerehjelpe til med utbredelsen av en entreprenørpreget mentalitet hos unge studenter.
Järjestön tavoitteena on yrittäjyysmyönteisen suhtautumistavan edistäminen nuorten opiskelijoiden keskuudessa.
Blant aktivitetene innenforderes undervisning i næringsvirksomhet organiserer medlemmer av “JA-YE Europe” skoleprogrammer på nasjonaltnivå, basert på “læring gjennom øvelse”. Dette gjennomføres ved hjelp av at studenter etablerer og administrerer mini-foretak i løpet av et skoleår.
JA-YE Europen jäsenet tarjoavat yrittäjyyskasvatustamuun muassa järjestämällä omien maidensa kouluissaohjelmia, jotka perustuvat tekemällä oppimiseen ja oppilaiden perustamiin pienoisyrityksiin, joita he johtavatyhden lukuvuoden ajan.
Her dreier detseg om virkelige foretak som drives i et skjermet miljø, ogsom produserer og selger virkelige produkter og tjenester.
Nämä ovat oikeita yrityksiä, jotkatoimivat suojatussa ympäristössä ja jotka tuottavat ja myyvät oikeita tuotteita tai palveluja.
Andre JA-YE programmer er utviklet for grunnskolen,ungdomsskolen, videregående skole og universiteter, ogdisse kan nå også delta.
Muita JA-YE-ohjelmiaon kehitetty alemmalle ja ylemmälle perusasteelle sekä toiselle asteelle, ja nyt myös yliopistot voivat osallistua niihin.
Europeiske arrangementer blir organisert med jevne mellomrom. Totalt er ca.
Säännöllisin väliajoin järjestetään eurooppalaisiatapahtumia.
600 000 studenter år om annet involvert i administrasjon av mini-firmaer.
Vuosittain noin 600 000 opiskelijaa osallistuu pienoisyritysten johtamiseen.
2.Prosjektet “Junior” – Unge foretak ietablering – Organisering –
2Junior-hanke: nuoret yrittäjät käynnistävät, organisoivat ja toteuttavat (Saksa)
Praktisk erfaring med gründer-virksomhet vil sannsyn- ligvis stimulere ungdommen til en positiv holdning overfor entreprenørskap.
Käytännön kokemukset yritystoiminnasta todennäköi- sesti saavat nuoret suhtautumaan myönteisesti yrittäjyyteen.
Prosjektet “Junior” danner for unge elever i aldersgruppen over 15 til 20 år, en spesiell ramme for administrasjon av en virksomhet.
Junior-hanke tarjoaa 15–20-vuotiaille opiskelijoille erityispuitteet, joissa he voivat toimia yrittäjinä.
De fungerer som et virkelig foretak;selger aksjer, gjennomfører markedsundersøkelser ogutvikler produkter eller tjenester.
Yrityksettoimivat oikeiden yritysten tavoin, myyvät osakkeita, suorittavat markkinatutkimuksia ja kehittävät tuotteita taipalveluja.
I 2002–2003 ble ”Junior”drevet i 13 delstater, og siden starten i 1994 har mer enn16 000 elever deltatt i ca. 1 000 foretak.
Vuosina 2002–2003 Junior-hanketta toteutettiin 13 osavaltiossa, ja aloitusvuoden 1994 jälkeen siihenon osallistunut yli 16 000 opiskelijaa, jotka ovat perustaneet noin tuhat yritystä.
3.Prosjekt “Cyberprise”: mini-bedrifter og ICTer (Belgia)
3Cyberprise-hanke: pienoisyritykset sekä tieto- ja viestintätekniikka (Belgia)
Praksis i etablering og drift av mini-foretak kan også være et effektivt redskap i skoleprogrammene for introduksjon
Yritysten perustaminen ja johtaminen voi olla myös teho- kas keino tuoda tietoa ja kokemusta uudesta tieto- ja vies-
4 av kunnskap og erfaring med ny teknologi for informa- sjon og kommunikasjon (Information and Communication Technologies – ICT).
4 tintätekniikasta koulujen opetusohjelmiin.
I 2002–2003 virket ministeren for videregående utdannelse i den franske delen av Belgia for en utvidelse av programmet for “mini-bedrifter” i Vallonia og Brussel. Dettevar mulig takket være et partnerskap mellom: instituttetfor yrkesopplæring og SMEer, det felles universitetssentret for videregående undervisning og “Jeunes Entreprises asbl”(i mellomtiden har en ny partner,“Creaformasbl”, sluttet seg til).
Vuosina 2002–2003 ranskalaisen yhteisön alueella annettavasta toisen asteen opetuksesta vastaava ministeri auttoilaajentamaan Vallonian ja Brysselin pienoisyritysohjelmaa.
Dette samarbeidet medførte enytterligere utvikling av begrepet “Information and Communication Technology (ICT)” for mini-foretak i form avopplæring av deres ICT-sjefer, en økning i elektroniskkommunikasjon mellom mini-foretak og fremme av elektronisk handel blant eksisterende mini-bedrifter.
Tällä yhteishankkeella kehitetään pienoisyritysten tieto- ja viestintätekniikkaa kouluttamalla niiden tietotekniikka-asian-tuntijoita sekä lisäämällä pienoisyritysten välistä sähköistäviestintää ja niiden sähköistä kaupankäyntiä.
Et spesielt viktig trekk var opprettelsen av et “virtuelt marked”der mini-bedrifter kan annonsere og selge sine produkter.
Tärkeä osahanketta ovat eräänlaiset virtuaalimarkkinat, joilla pienoisyritykset voivat mainostaa ja myydä tuotteitaan.
Det kan etableres virtuelle firmaer som lar studentene få erfare ulike leder-roller i en virksomhet, for på dennemåten å forberede dem for å være selvstendig næringsdrivende eller arbeide i en liten eller mellomstor bedrift.
4 tehtävistä ja siten valmiuksia itsenäiseen ammatinhar- joittamiseen tai pk-yrityksessä työskentelemiseen.
Et øvningsfirma er en opplæringsmetode basert på simulering av entreprenørpreget arbeid for å studere varierende drift samt forutsetninger for å drive en vellykketbedrift.
Harjoitusyritys on opetusmenetelmä, joka perustuu yrityksen toimintaa simuloivaan oppimisympäristöön ja jossatarkoituksena on perehtyä yrityksen moninaisiin toimintoihin ja menestymisen edellytyksiin.
Målgruppene for øvningsfirmaer er: arbeidsledige, studenter ved merkantile og tekniske skoler, videregående skoler, høyskoler og universiteter, ansatte i “virkelige” bedrifter, mennesker med handikap samtfremtidige gründere.
Kohderyhmiä ovattyöttömät, kaupallisten ja teknisten oppilaitosten, lukioiden sekä yliopistojen opiskelijat, ”oikeiden” yritysten työntekijät, vammaiset ja yrittäjiksi aikovat.
I samarbeid med lærerne og spesialister innefor arbeidslivet (opplæringsnettverk), planlegger og etablerer studentene det driftstekniske systemetfor et foretak og driver virksomheten på samme måtesom en virkelig bedrift.
Opiskelijaryhmätperustavat opettajien ja työelämän asiantuntijoiden (oppimisverkoston) opastuksella yrityksen toimintaympäristön ja toimivat siinä kuin oikeassa yrityksessä.Harjoitusyrityksessä tapahtuvaan opiskeluun sisältyy pankinjohtajan kanssa käytäviä oikeita neuvotteluja rahoituksesta, ja loppuvaiheessa tehdään tilinpäätös.
Studiet i et øvningsfirma inkludererforhandlinger med en virkelig banksjef om finansieringog i sluttfasen, regnskapsavslutning.
Opiskelijattyöskentelevät todellisen toimiston kaltaisissa tiloissa.Heillä on yrityksen organisaatioon kuuluvia rooleja: toimitusjohtaja, myynti-, markkinointi- tai laskentaosastonpäällikkö.
Studentene jobberi et miljø som svarer til virkelige kontorer.
Rooleja vaihdetaan, jotta opiskelijat saavat tilaisuuden työskennellä eri tehtävissä.
Forretningsplanen for et øvningsfirma blirsett igjennom av lærere, partnere og banksjefer for å forvisse seg om at den er realistisk. Den koordinerende organisasjonen på verdensbasis for øvningsfirmaer er EUROPEAN e.V.
Opettajat,yhteistyökumppanit ja pankinjohtajat tarkistavat harjoitusyrityksen liiketoimintasuunnitelman varmistaakseensuunnitelman realistisuuden.
Samarbeid mellomundervisningsinstitusjonerog næringslivet
Teema 5: Oppilaitostenjayritysmaailmanyhteistyö
Innenfor feltet av undervisning i entreprenørskap blir tiltak ofte truffetpå lokalt nivå og selvstending blant de enkelte undervisningsinstitusjoner.
Yrittäjyyskasvatusta koskevat aloitteet ovat hyvin usein paikallisten toimijoiden ja yksittäisten laitosten tekemiä.
I mange tilfelle blir dette gjort ved å involvere lokale virksomheterog bransjeorganisasjoner.
Usein niihin osallistuvat paikalliset yritykset ja liike-elämän järjestöt.
Privat-offentlig partnerskap er svært viktigepå dette feltet, og det finnes gode modeller for slik samarbeid i flere land.
Julkisen ja yksityisen sektorin välisetkumppanuussuhteet ovat hyvin tärkeitä tällä alalla, ja tästä on hyviä esimerkkejä useissa maissa.
Dette aspektet er typisk for en horisontal oppdeling, fordi de fleste aktiviteter og programmer i forbindelse med entreprenørskap, kan dra nytteav vekselvirkningen mellom undervisning og næringsliv.
Tämä näkökulma on tavallisesti monialainen, sillä useimmat yrittäjyyteenliittyvät toimet ja ohjelmat voivat hyötyä koulutuksen ja yritysmaailmanvälisestä vuorovaikutuksesta.
Dette er enviktig del av mange andre eksempler på god praksis som under forskjellige overskrifter, finnes i denne publikasjonen.
Tämä vuorovaikutus on tärkeä osatekijäuseissa muissa hyviä toimintatapoja koskevissa esimerkeissä, jotka ontässä julkaisussa luokiteltu eri teemojen alle.
Her skal det vises tilto tilfeller som særlig fokuserer på denne form for samarbeid.
Seuraavaksi esitellään kuitenkin kaksi esimerkkiä, joissa painopiste on nimenomaan tämäntyyppisessä yhteistyössä.
Det å hjelpe studentene til å komme i kontakt med arbeids- livet, og spesielt med forretningsverdenen, er et viktig
Yrittäjyyttä koskevien ohjelmien tärkeänä osatekijänä on opiskelijoiden auttaminen luomaan yhteyksiä työelämään
5 element i programmer som retter seg mot entreprenør- skap.
5 ja varsinkin yritysmaailmaan.
Motivasjon av studentene ved hjelp av praktiske ogmeningsfylte aktiviteter, er en del av dette opplegget.
Tähän toimintamalliin kuu- luu opiskelijoiden motivointi käytännöllisten ja mielekkäiden toimien avulla.
Opplæringsprogrammet “CREA” blir ved flere tekniske universiteter anvendt i fakultetene for markedsføring ogledelse. Hensikten er å skape en entreprenørpreget kultur blant studentene og fremme entreprenørskap.
CREA-koulutusohjelmaa toteutetaan monien yliopistojen teknisten IUT-oppilaitosten markkinoinnin ja johtamistaidon osastoilla.
Studentene deltar aktivt i etablering, utvikling og overtakelseav en virksomhet ved å hjelpe gründere med å iversettesine forretningsplaner. Tilfellene er reelle, og det dannespartnerskap som inkluderer fagfolk (konsulenter, regnskapsførere) og representanter for nettverk for etablering av virksomheter som arbeider på lokalt nivå.
Opiskelijat osallistuvat aktiivisesti yrityksenperustamiseen, kehittämiseen tai hankkimiseen auttamalla yrittäjää toteuttamaan liiketoimintasuunnitelmansa.Tapaukset ovat todellisia, ja niiden yhteydessä luodaankumppanuus, johon osallistuu eri ammattien harjoittajia(konsultteja, kirjanpitäjiä) ja paikallisesti toimivien yritysten perustamisverkostojen edustajia.
Mensgründere bidrar med emnet, blir studentene assistert avpartnere gjennom hele programmet.
Yrittäjät tuovat hankkeeseen sisällön, ja kumppanit avustavat opiskelijoita kokoohjelman ajan.
2.Introduksjonskurs i entreprenørskap med undervisning fra næringslivets spesialister (Luxembourg)
2Yrittäjyyden peruskurssit, joissa opettajina toimivat liike-elämän asiantuntijat (Luxemburg)
Bruk av instruktører fra næringslivet, med egen erfaring fra entreprenørskap, kan i visse tilfelle være et verdifulltalternativ for å gi spesiell undervisning til lærerne i detteemnet.
Liike-elämästä peräisin olevat tutorit, joilla on ensi käden kokemuksia yrittäjyydestä, voivat joissakin tapauksissaolla arvokas vaihtoehto opettajille annettavalle erityiskoulutukselle.
Programmet “Introduksjon til entreprenørskap” ble utviklet i tekniske skoler.
Yrittäjyyteen johdatteleva ohjelma kehitettiin toisen asteenteknisissä oppilaitoksissa.
Hensikten er å gjøre studentene fortrolige med de ulike sektorene innenfor økonomiskvirksomhet, gi dem spesialkunnskaper og tekniske ferdigheter samt forberede dem for opplæring innenfor etfirma.
Sen tavoitteina ovat muunmuassa opiskelijoiden tutustuttaminen taloudellisen toiminnan eri aloihin, erityistiedon ja -taitojen opettaminensekä valmentaminen yrityksissä tapahtuvaan harjoitteluun.
Opplæring av lærereientreprenørskap
Teema 6: Opettajienyrittäjyyskoulutus
Opplæring av lærere i hvordan konseptet entreprenørskap kan bringesinn i klasseværelset kan gis, både som en del av undervisningsplanen ilærerseminarer (grunnleggende yrkesrettet opplæring) og som en videregående yrkesrettet opplæring tilgjengelig i løpet av karrieren.
Yrittäjyyden sisällyttäminen opetukseen voi olla osa sekä opettajankoulutuslaitosten opetussuunnitelmaa (ammatillista peruskoulutusta)että opettajille uran myöhemmässä vaiheessa annettavaa täydennyskoulutusta.
Å forbedre instruktørens evne til å forstå og undervise i entreprenørskaper av avgjørende betydning.
On ensisijaisen tärkeää parantaa kouluttajien valmiuksia ymmärtää ja opettaa yrittäjyyttä.
Uten entusiasme og aktiv deltakelse frainstruktørens side, er det lite sannsynlig at det oppnås noen særlig fremgang på dette området. Mangel på motiverte og kvalifiserte lærere skaper en barriere for implementering av kurser og programmer forentreprenørskap.
Ilman kouluttajien innostusta ja aktiivista osallistumistaalalla ei saavuteta kovinkaan merkittävää edistystä.
5 prenørskap blir betraktelig oppgradert i hele Europa (
6 tällä hetkellä tarpeen lisätä tuntuvasti kaikkialla Euroopassa. (
Et mulig alternativ for å gi passende opplæring til lærerne, er bruken av”dosenter” fra næringslivet, som bringer sin ekspertise inn i skolene.Dette må imidlertid betraktes som en supplerende løsning som kanvære meget nyttig ved spesielle forhold og programmer, men den kanikke erstatte innføring av relevante ferdigheter innenfor undervisningsstrukturen.
Yksi mahdollinen keino antaa asianmukaista opettajankoulutusta onturvautua liike-elämän ”tutoreihin”, jotka tuovat asiantuntemuksensa kouluihin. Se olisi kuitenkin vain täydentävä ratkaisu, josta on paljon apuatietyissä oloissa ja ohjelmissa, mutta sillä ei voida korvata asian kannaltamerkityksellisten taitojen opettamista koulutusrakenteen puitteissa.
) Konklusjoner vedr. prosjektet “Best Procedure” om “Undervisning og opplæring for entreprenørskap”.
)Best-menettelyn mukaisen yrittäjyyskasvatushankkeen päätelmät.
1.Opplæring av lærere forundervisning i næringsvirksomhet ved University of Strathclyde, Skottland
1Yrittäjyyskasvatus opettajien täydennyskoulutuksen aiheena
Lærere kan lære hvordan de motiverer studentene, oghvordan de i klassen oppmuntrer til entreprenørpregetopptreden, ved selv å forsøke å opptre entreprenørmessig.
Opettajat voivat oppia erilaisia keinoja motivoida opiskelijoita ja edistää yrittäjyysmyönteisyyttä koululuokissapyrkimällä olemaan yrittäjyyshenkisiä.
Et særlig trekk ved dette programmet er at lærere gjennom arbeid i små grupper tilegner seg erfaring i å driveen virksomhet.
Ohjelma erottuu muista siten, että opettajat hankkivatkokemusta yrityksen johtamisesta työskennellen pienryhmissä.
Dette innebærer fremstilling og salg av produkter, tilbud av en tjeneste eller forbedring av miljøet.Det gis svært få forskrifter til lærerne/studentene. Situasjonene er virkelige.
Työskentelyn aikana valmistetaan ja myydääntuotetta, tarjotaan palvelua tai parannetaan toimintaympäristöä. Opiskeleville opettajille annetaan vain vähänohjeita.
Studentene velger sin virksomhet, utarbeider en forretningsplan eller handlingsplan og trefferalle beslutningene. Det meste av tiden er de ikke i klasseværelset, men konsulterer studieinstruktøren etterbehov.
Opiskelijat valitsevat yrityksen, laativat oman liiketoimintasuunnitelmansa tai toimintasuunnitelmansa ja tekevät kaikki päätökset.
Når virksomheten avsluttes blir studentene bedtom å gi en muntlig redegjørelse og et skriftlig referat(inklusive en årsbalanse).
Yritystoimintavaiheen jälkeen opiskelijoidenon esitettävä suullinen raportti sekä laadittava kirjallinentyö (tase mukaan lukien).
Oppgaven krever ferdigheter ogholdninger som tilegnes gjennom deltakelse i foretaket,samt kunnskap om hvordan denne erfaringen kan overføres og brukes ved undervisning i næringsvirksomhet iskolen.
Kirjallisessa työssä selostetaan,mitä taitoja ja asenteita yrittäjänä toimiminen on opettanut ja miten kokemusta voidaan käyttää hyväksi koulujen yrittäjyyskasvatuksessa.
Lærere kan lære om entreprenørskap gjennom direkte kontakter med lokale små og mellomstore bedrifter så
Suorat kontaktit paikallisiin pk-yrityksiin ja yrittäjiin anta- vat opettajille mahdollisuuden oppia yrittäjyydestä.
Marco Polo-prosjektet, som er innført av handelskammeret i Padova sammen med nasjonale, regionale oglokale autoriteter, har introdusert et utvalg av verktøy forå fremme undervisningen i entreprenørskap.
Marco Polo -hanke, jonka Padovan kauppakamari onkäynnistänyt yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, on tuottanut joukon välineitä yrittäjyyskasvatuksen edistämiseksi.
Dette tiltaket har hittil engasjert ca 80 % av ungdomsskolene i byen Padova, og det vender seg til elever som er i ferd med åtre inn i arbeidslivet.
Aloitteeseen ontähän mennessä osallistunut noin 80 prosenttia Padovankaupungin toisen asteen oppilaitoksista, ja sen kohderyhmänä ovat olleet oppilaat, jotka aikovat piakkoin siirtyä työmarkkinoille.
Basert på kurser som skal fremmeen entreprenørpreget kultur, på forretningsspill og forstudentenes vedkommende, utplassering i arbeidslivet,har prosjektet mottatt aktiv støtte fra mer enn 500 virksomheter i regionen, og det har gjort dem oppmerksompå fordelene ved oppmuntring til denne form for opplæring.
Hankkeen avulla opiskelijoille tarjotaanyrittäjyyskulttuurin edistämiseen tähtääviä kursseja, yritysaiheisia pelejä ja työharjoittelupaikkoja, ja se on saanut aktiivista tukea yli 500:lta alueella toimivalta yritykseltä,jotka on saatu tiedostamaan tämäntyyppisen koulutuksen tukemisesta saatava hyöty.
Marco Polo-prosjektet har berørt ca 200 skolelærere, og hos disse bidratt til spredning av ennæringspreget kultur gjennom spesifikk opplæring, utplasseringer og seminarer i vellykkede små og mellomstoreforetak i regionen Veneto, hvor de var i direkte kontaktmed lokale, selvstendige næringsdrivende.
Marco Polo -hanke onkohdennettu noin 200 opettajalle, joiden keskuudessayrittäjyyskulttuurin edistämistä on tuettu järjestämälläerityiskoulutusta, harjoittelupaikkoja ja seminaareja menestyvissä pk-yrityksissä Veneton alueella, jolla opettajilla onsuoria kontakteja paikallisiin yrittäjiin.
Denne opplæringen omfattet utvikling av undervisningsmateriell,og den hadde som endelig mål å forberede lærerne forundervisning i entreprenørskap i skolens klasser, noe somble utviklet som en del av dette tiltaket.
Tähän koulutukseen sisältyi opetusmateriaalin laatiminen, ja sen lopullisena tavoitteena oli valmentaa opettajat pitämäänkouluissa yrittäjyyteen liittyviä oppitunteja, jotka suunniteltiin osana tätä aloitetta.
Oppmuntring til entreprenørskapog etableringerpåuniversitetsnivå
Teema 7: Yrittäjyyden ja yritystenperustamisen rohkaiseminenkorkeakoulutasolla
Det er innenfor den høyere utdannelsen, både innenfor forberedendeog hovedfagsstudier, at opplæring i entreprenørskap i høy grad kanfokuseres på etablering av nye virksomheter, og derfor forventes å gi konkrete resultater.
Korkea-asteen koulutuksessa – sekä perustutkinto- että jatkotutkintoopinnoissa – yrittäjyyskasvatuksen painopiste voi olla selkeästi uudenyrityksen perustamisessa, minkä vuoksi se voi tuottaa konkreettisia tuloksia.
Når det gjelder den videregående skolen vil opplæring i entreprenørskap gi studentene spesifikk opplæring i etablering og drift av en virksomhet, inklusive evnen til å utarbeide en virkelig forretningsplan, samtferdigheter knyttet til metoder for å identifisere og vurdere forretningsmuligheter.
Korkea-asteen yrittäjyyskasvatuksessa opiskelijoille annetaan yrityksenperustamiseen ja johtamiseen liittyvää erityisopetusta, jossa kehitetäänvalmiuksia laatia todellinen liiketoimintasuunnitelma sekä liikehankkeiden tunnistamis- ja arviointimenetelmiin liittyviä taitoja.
Dessuten vil den oppmuntre og støtte gryende forretningsideer (f.eks.ved å yte spesielle lån, nødvendig utstyr, rådgiving osv.) slik at prosjekter som er grundig gjennomgått kan omsettes i praksis og til slutt kommei markedet.
Sillä kannustetaan ja tuetaan myös alkuvaiheen liikeideoita (esimerkiksitarjoamalla erityislainoja, liiketoimintamahdollisuuksia, ohjausta jne.), jottahyvin tutkitut hankkeet voidaan toteuttaa käytännössä ja saattaa lopultamarkkinoille.
Tilbudet om denne form for opplæring bør ikke begrenses til visse kurser eller fakulteter (som f.eks. kurser i økonomi og forretningsdrift) siden entreprenørpregede evner og ferdigheter kan trenges på alleområder av menneskelig virksomhet.
Tämäntyyppisen koulutustarjonnan ei pidä rajoittua tiettyjen alojenkursseihin tai tiettyihin tiedekuntiin (esimerkiksi talous- ja liiketaloustieteen kursseihin), koska yrittäjyysominaisuuksia ja -taitoja voidaan tarvita kaikilla inhimillisen toiminnan osa-alueilla.
Å lære hvordan en forretningsplan utarbeides er et vesent- lig element i opplæringen i etablering av en ny virksomhet.
Liiketoimintasuunnitelman laatiminen on olennainen osa uuden yrityksen perustamista koskevaa koulutusta.
I tillegg til de teoretiske sidene bør denne form forundervisning benyttes i konkrete situasjoner og dra fordel av samarbeid med næringslivet.
Teoreettisten näkökohtien lisäksi tämäntyyppistä koulutustaon syytä soveltaa konkreettisiin tapauksiin, ja siinä onhyödynnettävä vuorovaikutusta yritysmaailman kanssa.
Alle deltakerne i forretningsplan-konkurransen er studenter på forberedende nivå som er immatrikulert ved ettav de universitetene som står bak “Gründerplattform der Wiener Universitäten”.
Liiketoimintasuunnitelmakilpailuun osallistujat ovat Gründerplattform der Wiener Universitäten -nimisen yliopistojen yhteenliittymän perustajayliopistojen perus-tutkinto-opiskelijoita.
De er vanligvis ved slutten av sitteksamenskurs.
Yleensä he ovat opintojensaloppuvaiheessa.
Konkurransen omfatter utarbeidelse av enplan for bedriftsetablering.
Kilpailussa on laadittava yrityksen perustamista koskeva suunnitelma.
Formålet er å motivere studentene til å utarbeide, ikke bare et skikkelig forretningsopplegg, men en detaljert forretningsplan, arbeidei tverrfaglige grupper (f.eks. elektrostudenter fra den tekniske høgskolen i samarbeid med merkantile studenter frahandelshøgskolen osv.).
Tavoitteena on motivoidaopiskelijat laatimaan paitsi asianmukainen yritystä koskeva ehdotus myös täysimittainen liiketoimintasuunnitelma ja toimimaan monitieteisinä työryhminä (työryhmävoi koostua esimerkiksi teknisen yliopiston sähkötekniikanopiskelijoista ja kauppakorkeakoulun kauppatieteidenopiskelijoista).
Hovedformålet er å utvikle evnentil å utarbeide en forretningsplan og presentere (og representere) den på en overbevisende måte til potensielleaktører (f.eks. banker eller investorer).
Ensisijaisena tavoitteena on kehittää opiskelijoiden kykyä laatia liiketoimintasuunnitelma ja esitelläse (ja edustaa sitä) vakuuttavasti mahdollisille sidosryhmille (esimerkiksi pankeille tai sijoittajille).
Motivering av studentene til å virkelig fortsette med etablering av egenvirksomhet er av underordnet betydning i forhold tilhovedformålet, og selv om det kan være et biproduktsom er verdt å satse på, er det ikke hovedhensikten medoppgaven.
Opiskelijoidenmotivoiminen todella perustamaan suunnittelemansa yritys on toissijaista, ja vaikka se on kannatettava tavoite, seei ole hankkeen päätarkoitus.
Praktisk erfaring og samarbeid med næringslivet utenfor egne landegrenser, vil bidra til å skape en innstilling og
Käytännön kokemukset ja vuorovaikutus yritysten kanssa kotimaan ulkopuolella edistävät osaltaan innovaatioille
7 holdning som er åpen for nyskapning og endringer, og som vil forberede studentene til de utfordringene desenere vil møte i arbeidslivet.
7 ja muutoksille avointa ajattelutapaa ja valmentavat opis- kelijoita tulevan työelämän haasteisiin.
Det primære formålet med programmet er å utdanne oginspirere naturvitenskapelige og tekniske studenter medtanke på muligheten av entreprenørskap.
Ohjelman päätavoitteena on antaa luonnontieteiden jatekniikan opiskelijoille koulutusta yrittäjyyden mahdollisuuksista ja innoittaa heitä hyödyntämään nämä mahdollisuudet.
Vel vitende aten vellykket etablering avhenger av et team med komplementære ferdigheter, gjør at programmet også vender seg til merkantile studenter.
Koska yrityksen perustamisen onnistumisentiedetään edellyttävän taidoiltaan tasapainoista työryhmää, ohjelmaan voivat osallistua myös kauppatieteidenopiskelijat.
Programmet består av tre faser.
Ohjelma on kolmivaiheinen.
Etter enkrevende utvelgelses-prosess arbeider studentene somkandidater i selskaper med stort etableringspotensiale. Dessuten skal de følge klasseundervisningen vedlokale universiteter der de skriver en fullstendig forretningsplan.
Tiukan valintaprosessin jälkeen opiskelijat työskentelevätharjoittelijoina erittäin lupaavissa uusissa yrityksissä.
Dette miljøet med stor arbeidsbelastning, en bratt innlæringskurve, utfordrende personligmedvirkning og nye kulturelle erfaringer, har vist segå være et utmerket grunnlag for utprøving av entreprenørpregede trekk. 3.
Tämä oppimisympäristö, johon sisältyvät suurityöpanos, jyrkkä oppimiskäyrä, vaativa henkilökohtainenvuorovaikutus ja uudet kulttuuriset kokemukset, on osoittautunut erittäin hyväksi yrittäjyysominaisuuksien testaustavaksi.
Studentene får ogsåmulighet for å snakke med en investor og konkurrereom en etableringsstøtte.
Lisäksi opiskelijoilla on mahdollisuus keskustella riskirahoittajienkanssa ja kilpailla yrityksen perustamiseen myönnettävästä apurahasta.
Entreprenørpregede ferdigheter kan være nødvendige i alle aktiviteter.
Yrittäjyystaidot voivat olla tarpeen kaikilla toimialoilla.
Ved DKIT behandles entreprenørskap som en egen moduli mer enn tolv ulike kurser for nivåene: vitnemål, eksamensbevis, akademisk grad og hovedfag, og det tilbys ifem forskjellige akademiske fakulteter.
DKIT:ssä yrittäjyys sisältyy omana opintojaksonaan yli12:een eri kurssiin perustutkintoihin johtavilla tasoilla(certificate-, diploma- ja degree-tason tutkinnot) sekä jatkotutkintojen tasolla, ja sitä tarjotaan viidellä eri osastolla.Kursseja ovat muun muassa kauppa ja hallinto, laskentatoimi, yhteisötutkimus, kulttuurivarojen hoito, musiikki,elintarviketiede ja liikunnanohjaus.
Selv om pensumet for entreprenørskap kan værelitt forskjellig for de ulike kursene og gradene, forsøkes detå bevare modulens kjerne uendret.
Tästä johtuen kaikki DKIT:n kokopäiväopiskelijat voivat lähes poikkeuksettavalita yrittäjyysmoduulin jossakin perustutkintoon johtavien opintojensa vaiheessa.
Forberedende pensum for entreprenørskap gjennomgås i løpet av to semestre.
Opinto-ohjelma vaihtelee hieman eri kursseilla ja tasoilla, mutta yleensä moduulinkeskeinen sisältö on sama.
Det første inneholder kunnskapsbasert teori, mens detandre fokuserer på praktisk anvendelse, inklusive gruppearbeid for å utvikle en forretningsplan for et nytt produkt eller en ny tjenesteytelse.
Perustutkinto-opiskelijoidenyrittäjyyttä koskeva opintojakso kestää kaksi lukukautta.Ensimmäinen lukukausi sisältää teorian opiskelua, kuntaas jälkimmäisellä lukukaudella painotetaan käytännönsovelluksia työskentelemällä ryhmissä, joiden tarkoituksena on laatia uutta tuotetta tai palvelua koskeva liiketoimintasuunnitelma.
Undervisning i entreprenørskap på dette nivået kan bidramed konkret støtte til de studentene som har en forretningsidé, og som ønsker å prøve den i markedet.
Tällä koulutusasteella annettava yrittäjyyskasvatus voi konkreettisella tavalla auttaa opiskelijoita, jotka haluavatkokeilla liikeideansa toimivuutta markkinoilla.
Programmet tilbyr gründere, potensielle eller i startfasen, uten omkostninger, et utvalg av ulike hjelpemidlerfor å holde etablerings- og driftskostnadene så lave sommulig i det første, kritiske året. For eksempel tilbys et rentefritt lån på ca.
Ohjelma tarjoaa yrittäjiksi aikoville tai aloitteleville yrittäjille maksutta joukon erilaisia palveluja, joiden avulla aloi-tus- ja toimintakulut voidaan pitää mahdollisimmanalhaisina ensimmäisen ratkaisevan vuoden aikana.
En av de hjelpemidlene som er kritisk for programmet TOP, er å nyttiggjøre seg av universitetets latente kunnskap på området der forretnings- eller produktideer erbasert.
TOP-ohjelman tärkeimpiin palveluihin kuuluu mahdollisuus käyttää hyväksi yliopiston tietovarantoja alalla, jolleyritys tai tuoteidea perustuu.
Ved å tilby gründeren en fysisk plass i en forskningsgruppe, blir kunnskapen gjort lett tilgjengelig.
Tieto on helposti saatavilla,sillä yrittäjä saa mahdollisuuden toimia konkreettisestiosana tutkimusryhmää.
Programmet TOP er et skreddersydd program for en gründeri startfasen, og i denne sammenhengen kan det finnes ulikheter med hensyn til den form for støtte som baseres pågründerens spesifikke behov.
TOP-ohjelma on aloittavalle yrittäjälle räätälöity ohjelma, joten tuen muoto saattaa vaihdella eri yrittäjien tarpeiden mukaan.
Det er sørget for assistansefra en veileder, mens en kommisjon har rollen som overvåker og rådgiver.
Ohjelmaan sisältyymyös mentorin antama apu, ja seuranta sekä neuvontaon annettu toimikunnan tehtäväksi.
Undervisning i entreprenørskap og grunnleggende ledel- sesteori kan være spesielt viktig innenfor kurser i vitenskap
Yrittäjyyden ja perusjohtamistaitojen opettaminen voi olla erityisen tärkeää luonnontieteiden ja tekniikan opin-
7 og teknologi for å bringe vitenskapelige kunnskaper og forskning nærmere markedet samt oppmuntre til kommersiell realisering av resultater.
7 tojaksoilla, jotta tieteellinen tieto ja tutkimus saadaan yhä lähemmäksi markkinoita ja jotta tuloksia hyödynnettäisiinkaupallisesti.
Hensikten med utfordringen til vitenskapsbasert initiativi britiske universiteter er å etablere et nettverk av sentresom har spesialisert seg på undervisning i og praktisering av kommersialisering og virksomhetsetablering innenfor områdene vitenskap og teknologi.
Science Enterprise Challenge -ohjelman tavoitteena on sellaisten Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistojen osaamiskeskusten verkottaminen, jotka ovat erikoistuneetopettamaan ja harjoittamaan kaupallista hyödyntämistäja yrittäjyyttä tieteen ja tekniikan alalla.
I første omgang bledet etablert tolv virksomhetssentra for vitenskap i britiskeuniversiteter, og disse støttes med statlig finansiering.Enda ett ble opprettet under annen omgang av finansieringen.
Ensimmäisellärahoituskierroksella Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoihin perustettiin 12 Science Enterprise -keskusta,joiden rahoitukseen valtio osallistuu, ja toisella kierroksella perustettiin vielä yksi keskus.
Formålene er: å hjelpe frem kommersialiseringenav forskning og nye ideer, stimulere vitenskapsbasertbedriftsetablering, innlemme undervisningen i næringsvirksomhet i pensumet for vitenskap og teknologi, virkesom ressurssentre for overføring og utnyttelse av vitenskapelig kunnskap og ekspertise.
Keskusten tavoitteenaon tukea tutkimuksen ja uusien ideoiden kaupallistahyödyntämistä, edistää yrittäjyyttä tieteen alalla, sisällyttää yrittäjyyskasvatus luonnontieteiden ja tekniikan opetussuunnitelmiin sekä toimia osaamiskeskuksina, jotkasiirtävät ja hyödyntävät tieteellistä tietoa ja asiantuntemusta.
”Science Enterprise Challenge” ønsker å øke bevisstheten om betydningen av merkantil virksomhet og entreprenørskap på alle nivåer innenfor universitetene, og ålegitimere kommersiell virksomhet som en akseptabeldel av akademisk arbeid.
Science Enterprise Challenge -ohjelmalla pyritään lisäämään tietoisuutta yritysten ja yrittäjyyden merkityksestäkorkea-asteen opintojen eri vaiheissa ja tekemään kaupallisesta toiminnasta hyväksytty osa akateemista elämää.
Det fremmer dessuten samarbeid mellom det akademiske og merkantile miljøet medtanke på å sikre en kommersiell utnyttelse av teknologiske nyvinninger.
Sen avulla edistetään myös tutkijoiden ja yritystenvälistä yhteistyötä teknologisten innovaatioiden kaupallisen hyödyntämisen varmistamiseksi.
Sentrene arbeider nært sammen medledende forskningsavdelinger innenfor egne institusjoner, og de mottar betydelige innspill fra næringslivetsledere og entreprenører.
Keskukset tekevättiivistä yhteistyötä omien laitostensa johtavien tutkimusosastojen kanssa ja saavat merkittävää tukea yritystenjohtajilta ja yrittäjiltä.
Ytterligere opplysninger om Generaldirektoratet for foretak
Lisätietoa yritystoiminnanpääosastosta
Ytterligere, nyttig informasjon om arbeidet til kommissær Erkki Liikanenog Generaldirektoratet for foretak finnes som trykte publikasjoner og på Internett. Kommissær Erkki Liikanen, ansvarlig for ”Enterprise and the Information Society”: http://europa.eu.int/comm/commissioners/liikanen/index_en.htm Generaldirektoratet for foretak på Internett: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/index_en.htm CORDIS (Community Research and Development Information Service): http://www.cordis.lu Generaldirektoratet for foretak arbeidsprogram: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/work_programme_en.htm Generaldirektoratet for foretak trykte publikasjoner:http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/index.htm
Lisätietoa komission jäsenen Erkki Liikasen työstä ja yritystoiminnan pääosastosta on saatavilla sekä painettuina julkaisuina että Internetistä.
Publikasjoner for bedrifter
Yritystoiminnan pääosaston www-sivut:http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/index_fi.htm
Enterprise Europeer et gratis nyhetsbrev som utgis hvert kvartal på de11 medlemsspråkene av Enterprise Directorate-General.
Yrittäjyys Euroopassa on yritystoiminnan pääosaston julkaisema maksuton uutislehti, joka ilmestyy neljännesvuosittain yhteisön 11 kielellä.
Det dekker helearbeidsområdet til Enterprise DG, annonserer nye tiltak og gir praktiske opplysninger. http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/enterprise-europe/index.htm
Sekattaa koko yritystoiminnan pääosaston työn, kertoo uusista aloitteistaja antaa käytännön tietoa.http://europa.eu.int/comm/enterprise/library/enterprise-europe/index.htm
CORDIS focus utgis to ganger i måneden på engelsk, fransk, tysk, italiensk og spansk.
CORDIS focus ilmestyy kahdesti kuukaudessa englanniksi, espanjaksi,italiaksi, ranskaksi ja saksaksi.
Det gir en oversikt over hovedtrekkene i utviklingen påalle feltene vedrørende EUs forsknings- og utviklingsaktiviteter, og detdekker generell politisk utvikling, iverksettelse av programmer, anbudsinnbydelser og -resultater, begivenheter, lovgivning og mye mer.http://www.cordis.lu/focus/en/src/focus.htm
Siinä luodaan katsaus Euroopan unioninkeskeiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan. Julkaisu kattaa yleisenpolitiikan, ohjelman toteutuksen, tarjouspyynnöt ja niiden tulokset,tapahtumat, lainsäädäntötoiminnan ja paljon muuta.http://www.cordis.lu/focus/en/src/focus.htm
Euroabstractsutgis seks ganger i året på engelsk av programmet for‘nyskapning og SMEs (små og mellomstore bedrifter)’, som er en del i Europakommisjonens femte rammeprogram for forskning.
Innovation & Technology Transferilmestyy kuudesti vuodessa englanniksi, espanjaksi, italiaksi, ranskaksi ja saksaksi. Sitä julkaisee Euroopankomission Innovaatio-ohjelma, jonka tavoitteena on edistää innovaatiotoimintaa yhteisön tasolla ja tukea pk-yritysten osallistumista viidennen tutkimuksen puiteohjelman mukaisesti. Painopisteenä ovat näihintavoitteisiin liittyvät ajankohtaiset uutiset ja onnistuneiden hankkeidensyvälliset ”tapaustutkimukset”.http://www.cordis.lu/itt/itt-en/home.html Euroabstractsilmestyy englanniksi kuudesti vuodessa innovaatiot ja pkyritykset -ohjelmassa, joka on osa Euroopan komission viidettä tutkimuksen puiteohjelmaa.
Programmet for nyskapning og SME fremmer nyskapning og oppmuntrer småog mellomstore bedrifter til å til delta i rammeprogrammet.http://www.cordis.lu/euroabstracts/en/home.html
Innovaatiot ja pkyritykset -ohjelmassa tuetaaninnovaatiotoimintaa sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumistapuiteohjelmaan.http://www.cordis.lu/euroabstracts/en/home.html
Prosjektet Trend Chartutvikler praktiske verktøy for europeiske politikere med tanke på nyskapning.
Hankkeessa kerätään, päivitetään säännöllisestija analysoidaan innovaatiopolitiikkaa koskevaa tietoa jäsenvaltioiden jayhteisön tasolla.
Det følger opp innsamling, kontinuerlig oppdatering og analyseav informasjon om politikk for nyskapning, både nasjonalt og på EU-nivå.Nyhetsbrevet publiseres kvartalsvis på engelsk, fransk og tysk.
Uutislehti ilmestyy neljännesvuosittain englanniksi,ranskaksi ja saksaksi. Muita raportteja ja tutkimuksia on saatavilla wwwosoitteesta http://trendchart.cordis.lu/Reports/.
Artikler for bedrifter
Yrittäjyystekstit (Enterprise Papers)
Publikasjoner for salg blir distribuert av Office for Official Publicationsof the European Communities (Publikasjonskontoret) gjennom et nettverkav salgsrepresentanter som er angitt på http://eur-op.eu.int/index.htm
Myyntijulkaisujen jakelusta vastaa Euroopan yhteisöjen virallistenjulkaisujen toimisto (julkaisutoimisto) myyntiedustajaverkostonvälityksellä. Tuorein luettelo edustajista on saatavilla osoitteesta http://eur-op.eu.int/index.htm.
Alle publikasjoner utgitt av Publikasjonskontoret, Luxembourg, når intet annet er oppgitt.
Kaikki julkaisut ovat Luxemburgin julkaisutoimistonjulkaisemia, ellei toisin mainita.
Tiltak for å skape en kultur av foretaksomhet — En veiledningigode metoder for å fremme gründer-mentalitet og ferdighetergjennom undervisning
Yrittäjyyskulttuurin edistäminen – Opas hyvistä toimintatavoistayrittäjyyshengen ja -taitojen edistämiseksi koulutuksen avulla
"Mikro, små og mellomstore virksomheter (SMV-er) er drivkraften i deneuropeiske økonomi.
* tietoja ja selvityksiä 1.1.2005 voimaan tulleesta pkyritysten uudesta määritelmästä
De er en viktig jobbkilde, de kreerer en etableringsåndog nyskaping i EU og er dermed avgjørende for å fremme konkurranseevneog sysselsetting.
* ilmoitusmallin, jolla pk-yrityksille tarkoitettua tukea hakevat yritykset voivat osoittaa olevansa pk-yrityksiä.
Viktigheten av en europeisk SMV-definisjon Formålene med denne veiledningen
Günter Verheugen yritys- ja teollisuustoiminnasta vastaava Euroopan komission jäsen
For å oppdatere terskelverdiene For å fremme mikrovirksomheter For å forbedre kapitaltilgangen For å fremme nyskaping og forbedre tilgangen til F & UFor å ta forskjellige forhold mellom virksomheter med i betraktningen
/nnysarvojen päivittäminen cgyritvsten tukeminen Pääoman saatavuuden parantaminen Innovoinnin edistäminen sekä tutkimuksen ja kehi (T & K:n) saatavuuden parantaminen Yritysten välisten suhteiden huomioon ottaminen
Anvendelse av den nye SMV-definisjonen
Pkyritysten uuden määritelmän soveltaminen
2.1 Er jeg en virksomhet?2.2 Hva er de nye terskelverdiene?2.2.1 Personaltall2.2.2 Årlig omsetning og samlet balanse2.3 Hva annet må tas med i betraktningen når jeg beregner mine tall?2.3.1 Er jeg en autonom virksomhet?2.3.2 Er jeg en partnervirksomhet?2.3.3 Er jeg en tilknyttet virksomhet?
2.1 Onko minulla yritys? 2.2 Mitkä ovat uudet kynnysarvot? 2.2.1 Henkilöstömäärä 2.2.2 Vuosiliikevaihto ja taseen loppusumma 2.3 Mitä muuta on otettava huomioon yrityksen tietojen laskennassa? 2.3.1 Onko minulla riippumaton yritys? 2.3.2 Onko minulla omistusyhteysyritys? 2.3.3 Onko minulla sidosyritys?
Tillegg
Liitteet
Introduksjon
Johdanto
Mikro, små og mellomstore virksomheter(SMV-er) spiller en sentral rolle i deneuropeiske økonomi.
Ne ovat merkittävä yrittäjyyden, innovoinnin ja työpaikkojen lähde.
De er en viktigkilde til etablererkompetanse, nyskapingog sysselsetting.
Laajentuneessa 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa on noin 23 miljoonaa pkyritystä, joissa on noin 75 miljoonaa työpaikkaa.
I den utvidede Europeiske Union som har 25 land,bidrar 23 millioner SMV-er med rundt 75millioner arbeidsplasser og representerercirka 99 % av alle virksomheter.
Pkyritysten osuus on 99 prosenttia kaikista yrityksistä.
"Kategorien mikro, små og mellomstore virksomheter (SMV-er) består avvirksomheter som sysselsetter færreenn 250 personer og som har en årligomsetning som ikke overstiger 50 millioner euro, og/eller en årligsamlet balanse som ikke overstiger 43 millioner euro."
"Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa. "
Utdrag fra Artikkel 2 i vedlegget til Kommisjonsanbefaling 2003/361/EU
Ote suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevasta 2 artiklasta
De møter imidlertid ofte svakheter imarkedet.
Markkinoiden häiriöt haittaavat kuitenkin pkyritysten toimintaa.
SMV-er har ofte problemermed å få tilgang til kapital eller kreditt,særlig tidlig i oppstartsfasen.
Niiden on usein, ja erityisesti käynnistysvaiheessa, vaikea saada pääomaa tai luottoja.
Begrensederessurser kan også redusere tilgangen tilnye teknologier eller nyskapinger.
Rajoitetut resurssit voivat myös heikentää niiden mahdollisuuksia hankkia uutta teknologiaa tai hyödyntää innovaatioita.
Støtte til SMV-er er derfor en av Europakommisjonens prioriteringer for økonomisk vekst, skaping av arbeidsplasser og samsvar mellom detøkonomiske og det sosiale liv.
Pkyritysten tukeminen on tämän vuoksi yksi Euroopan komission painopistealueista talouskasvun, työpaikkojen luomisen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi.
Viktigheten av en europeisk SMV-definisjon
Pkyritysten eurooppalaisen määritelmän merkitys
En oversikt over de viktigste mulighetene forøkonomisk støtte som ertilgjengelig for europeiske SMV-er finner du pådenne internettsiden:
Seuraavalla Internetsivulla on tietoa eurooppalaisten pkyritysten tärkeimmistä rahoitusmahdollisuuksista:
I et indre market uten innbyrdes grenser er det vesentlig at tiltak som støtter SMV-er er basert påen felles definisjon for å forbedre deres ensartethetog effektivitet, samt for å begrense fordreininger avkonkurransen.
Pkyrityksiä tukevia toimenpiteitä varten tarvitaan ilman sisärajoja toimivilla yhtenäismarkkinoilla yhteinen määritelmä, jotta voidaan lisätä niiden johdonmukaisuutta ja tehokkuutta sekä vähentää kilpailun vääristymistä.
Dette er enda mer nødvendig i lys avden omfattende samhandlingen mellom nasjonaletiltak og EU-tiltak for å hjelpe SMV-er på områder såsom; regional utvikling og økonomisk støtte tilforskning.
Tämä on erityisen tärkeää sen vuoksi, että esimerkiksi aluekehityksen ja tutkimusrahoituksen alalla pkyrityksiä tukevat kansalliset ja EU:n toimenpiteet ovat monelta osin sidoksissa toisiinsa.
Denne definisjonen har vært i utstrakt bruk i heleden Europeiske Union.
Tätä määritelmää on sovellettu laajasti Euroopan unionissa.
Den 6. mai 2003 vedtokkommisjonen en ny anbefaling2for å ta med ibetraktningen den økonomiske utviklingen siden1996 (hele teksten finner du i vedlegg II på side 32i denne veiledningen).
Komissio antoi 6.5.2003 uuden suosituksen (2) voidakseen ottaa huomioon talouden kehityksen vuoden 1996 jälkeen (täydellinen teksti on tämän oppaan liitteessä II, s. 32).
Denne anbefalingen trådte ikraft 1. januar 2005 og vil gjelde for all politikk ogalle ordninger og tiltak som Kommisjonen driver for SMV-er.
Tätä 1.1.2005 voimaan tullutta suositusta sovelletaan kaikkiin pkyrityksiä koskeviin komission politiikkoihin, ohjelmiin ja toimenpiteisiin.
Bruken av definisjonen er frivillig for medlemslandene,men Kommisjonen oppfordrer dem, så vel som Deneuropeiske investeringsbank (EIB) og Det europeiskeinvesteringsfond (EIF), til å bruke den i så storutstrekning som mulig.
Määritelmän käyttö on jäsenvaltioille vapaaehtoista, mutta komissio kehottaa niitä, Euroopan
Denne veiledningen presenterer de endringene somer blitt gjort i den nye definisjonen og grunnlagetfor dem (se kapittel 1, side 8).
Tässä oppaassa esitellään uuteen määritelmään sisältyvät muutokset ja niiden syyt (ks. luku 1, s. 8).
Videre benytter veiledningen en steg-for-steg tilnærming for å forklare hvordan man kan avgjøre om en virksomhet kan oppnå SMV-kvalifisering (se kapittel 2, side 11).
Siinä selvitetään, mitä vaiheita noudattaen määritellään, täyttääkö yritys pk-yrityksen tunnusmerkit (ks. luku 2, s. 11).
Kommisjonsanbefaling 96/280/EU av 3. april 1996 vedrørende definisjonen på små og mellomstore virksomheter (tekst med EØS-relevans), Det europeiske fellesskaps tidende L 107av 30. april 1996 side 4-9.
(2) Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu komission suositus 2003/361/EY
Siden det gjennomsnittlige Europeiske foretak ikkehar mer enn 6 ansatte, kan de fleste anses å være en SMV.
Uudessa määritelmässä otetaan kuitenkin huomioon niiden mahdolliset suhteet muihin yrityksiin.
Den nye definisjonen tar imidlertid muligeforhold til andre virksomheter med i betraktningen.I noen tilfeller kan disse forholdene, spesielt dersomde skaper en betydelig økonomisk tilknytning tilandre virksomheter, føre til at en virksomhet likevelikke kan klassifiseres som en SMV.
Nämä suhteet voivat joskus merkitä sitä, ettei yritys ole pk­yritys, varsinkin jos ne luovat merkittäviä taloudellisia sidoksia muihin yrityksiin.
Denne veiledningen er hovedsaklig utformet for togrupper.
Tämä opas on tarkoitettu lähinnä kahdelle käyttäjäryhmälle.
Den første er foretakseiere som driver mikro, småeller mellomstore virksomheter og som ønsker åsøke om stipend eller lån rettet mot SMV-er.
Ensimmäiseen kohderyhmään kuuluvat mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä hoitavat yrittäjät, jotka haluavat hakea pk­yrityksille suunnattuja avustuksia tai lainoja.
Disseeierne kan også ønske å finne ut om de oppfyllerkriteriene for å dra nytte av spesielle forskrifter i SMV-lovgivningen.
He haluavat ehkä myös tietää, voidaanko heidän yrityksiinsä soveltaa pk­yrityksiä koskevaa erityislainsäädäntöä.
Den andre gruppen er europeiske, nasjonale, regionaleog lokale funksjonærer som etablerer og driver deforskjellige ordningene, behandler søknadene ogsikrer at selskapene oppfyller kriteriene for å mottastøtte.
Toiseen kohderyhmään kuuluvat Euroopan yhteisön, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, jotka valmistelevat ja hoitavat tukijärjestelmiä, käsittelevät hakemuksia ja varmistavat, että yritykset täyttävät tukikelpoisuusehdot.