pere/sami_parallel huggingface dataset:
I motsetning til hva defleste tror, påvirkes sosiale normer mer av kontrolltiltak ennav mediekampanjer eller holdningsskapende tiltak (Hawkset al., 2002; Canning et al., 2004). Eurostat (2002)sammenlignet kontrolltiltak mot tobakk og indikatorer pårøyking hos barn/ungdom i medlemsstatene i EU og fantat det er en forbindelse mellom streng tobakkskontroll(reklameforbud, aldersgrenser for kjøp, restriksjoner osv.)og røykevaner.
Ehkäisevän työn strategioiden arvioinnin osalta on syytätuoda esiin, että Ranskan ja Italian uusiin kansallisiinstrategioihin sisältyy merkittäviä edistysaskelia aiempiinpolitiikkoihin verrattuna sikäli, että niissä on määriteltyentistä tarkemmin ehkäisevän työn rooli samoin kuinjäsennettyjen ohjelmien ja ensisijaisten toiminta-alueidentärkeys.
Frankrike, Sverige og Norge).Man vet at effekten av forebyggende tiltak begrenses hvisde motarbeides, eller ikke støttes, av normene ogpolitikken i samfunnet.
Lähes kaikissa jäsenvaltioissa ollaan siirtymässäentistä strategisempiin lähestymistapoihin, ja
Initiativer fra EU og WHO (Aspect Consortium, 2004) på dette området har vunnetstøtte, og medlemsstatene knytter nå i økende grad
)Ks. kaavio EYE-2 (osa v) vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
Kapittel 2: Skole, ungdom og rusmidler gjennomgås og deretter – med utgangspunkt i eksisterendekunnskap om effektivitet – rettes mot spesifikkepopulasjoner.
Luku 2: Koulut, nuoret ja huumeet tehokkaampaa kuin toimien toteuttaminen yksinomaankoulujen tasolla.
Retningslinjer eller standarder forgjennomføringen av forebyggende programmer ervesentlig, særlig i land hvor det forebyggende arbeidet ersvært desentralisert.
Ohjelmaan on myönnetty kuusi miljoonaa puntaa (8,5miljoonaa euroa) viideksi vuodeksi(32).
Innhold i programmer og aktiviteter
Seuranta ja laadunvalvonta
Hellas gir et meget godt eksempel på hvordan detforebyggende arbeidet kan bevege seg bort fratradisjonelle opplysningsbaserte og individualistiske(rådgivende) tilnærmingsmåter til en reell folkehelsestrategihvis dekning maksimeres gjennom programbasertemetoder.
Nuorten tupakointiasteen todettiinolevan korkeampi melko lievän politiikan maissa (kuten Tanskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa)kuin maissa, joissa valvonta on tiukempaa (kuten Ranskassa, Ruotsissa ja Norjassa).
Antallet skolebaserte forebyggende programmeri Hellas ble mer enn doblet fra 2000 til 2003 og antalletfamiliebaserte programmer tredoblet i samme periode.Malta og Storbritannia har også satset mer påprogrambaserte tilnærminger i det forebyggende arbeidet.For eksempel søker “Blueprint Programme” å fastslåhvordan internasjonal forskning om effektivnarkotikaforebygging kan tilpasses innenfor det engelskeskolesystemet.
Ehkäisytoimientiedetään vaikuttavan vain rajallisesti, jos yhteiskunnallisetnormit ja politiikat ovat ristiriidassa niiden kanssa tai eivätainakaan tue niitä.
Det tar utgangspunkt i dokumentasjon somfastslår at kombinasjonen av skolebasert opplæring omnarkotika med foreldreengasjement, mediekampanjer,initiativer fra lokale helsemyndigheter og partnerskapinærmiljøet er mer effektiv enn skoleintervensjoner alene.Seks millioner pund (8,5 mill. euro) er avsatt til detteprogrammet over fem år (32).
EU:n ja WHO:n tällä alalla tekemätaloitteet (Aspect Consortium, 2004) ovat tuottaneet tulosta,ja jäsenvaltiot ovat alkaneet yhdistää tupakoinninsääntelypolitiikkoja huumeidenkäytön ehkäisyyn.
For eksempel har de fleste medlemsstatene gjennomførtopplæring i personlige og sosiale ferdigheter i skolenesom en forebyggende metode.
Kouluissa tehtävä ehkäisevä työ unkarilainen tutkimushanke ”Valoja ja varjoja”, jossakerättiin tietoa kouluissa toteutettujen ehkäisevänhuumetyön ohjelmien sisällöstä, tavoitteista, menetelmistä,kohderyhmistä ja kattavuudesta.
Blant emnene som dekkeser beslutningstaking, mestring, målsetting og selvhevdelse,kommunikasjon og det å vise empati. Denneevidensbaserte teknikken, som er hentet fra sosiale læringsteorier (35), synes nå å være en viktig metode i de
Ohjelmia seurataan myös Tšekissä sekä Ginger-tietokannan kautta Flanderissa.Espanja on valitettavasti luopunut IDEA Prevención-järjestelmästä, joka oli usean vuoden ajan pisimmällekehitetty ehkäisevän huumetyön seuranta- jalaatujärjestelmä Euroopassa.
“Lys og skygge”, som samlet inn informasjon om innhold,målsettinger, metoder, målgrupper og dekning avskolebaserte forebyggende programmer.
Ehkäisevän huumetyön tietojärjestelmät auttavat myösjäljittämään tehottomia käytäntöjä ja ohjelmienosatekijöitä.
Overvåking erogså gjennomført i Den tsjekkiske republikk og gjennom Ginger i Flandern. Dessverre har Spania gått bort fra IDEAPrevención, som i mange år var Europas best utbygdeovervåkings- og kvalitetssystem innen forebygging.
Esimerkiksi asiantuntijoiden taipoliisiviranomaisten pitämät yksittäiset tiedotustilaisuudettai luennot ovat yhä yleisiä useissa jäsenvaltioissa,vaikkatutkimukset ovat yksiselitteisesti osoittaneet, ettätällaiset toimet ovat tehottomia, elleivät jopa haitallisia(Canning et al., 2004).
Informasjonssystemer om forebygging kan også bidra tilåavdekke praksiser og programkomponenter som erliteeffektive.
Vain ehkäisytoiminnan järjestelmällinen kirjaaminenmahdollistaa ehkäisevän huumetyön ohjelmien sisällöntarkastelemisen ja siten – tehokkuudesta saatavilla olevantiedon pohjalta – niiden kohdentamisen tiettyihinväestönosiin.
For eksempel er enkeltståendeinformasjonsmøter eller foredrag av eksperter eller politietfremdeles vanlig i mange medlemsstater, til tross forforskernes utvetydige konklusjoner at disse intervensjoneneer, om ikke skadelige, så i beste fall lite effektive(Canninget al., 2004).
Ehkäisevän huumetyön ohjelmientäytäntöönpanoa koskevat ohjeet tai säännöt ovatratkaisevan tärkeitä erityisesti maissa, joissa ehkäisevähuumetyö on hyvin hajautettua.
Bare ved systematisk registrering av forebyggendeaktiviteter kan innholdet i forebyggende programmer
Ohjelmien ja toiminnan sisältö
Den ene er deninstinktive og tradisjonelle antakelsen at informasjon omnarkotika og risikoen forbundet med narkotikabruk i seg
Kouluissa toteutettavienehkäisevän huumetyön ohjelmien määrä on ylikaksinkertaistunut Kreikassa vuosina 2000–2003, japerhelähtöisten ohjelmien määrä on kolminkertaistunutsamana ajanjaksona.
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa selv vil virke avskrekkende.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa on johdettu sosiaalisen oppimisen teorioista(35), vaikuttaa
Den andre forklaringengjenspeiler en helt ny trend inspirert av arbeidet innenskadereduksjon, som er basert på troen at kognitiveferdigheter er viktigere enn atferdsbaserte metoder når detgjelder å lære ungdommer å treffe informerte beslutningerog valg i livet.
Useimmat jäsenvaltiot ovat käynnistäneet kouluissahenkilökohtaisten ja sosiaalisten taitojen koulutuksenosana ehkäisevää huumetyötä. Koulutuksessa käsitelläänmuun muassa päätöksentekoa, selviytymistä, tavoitteidenasettamista ja itsevarmuutta sekä myötätunnon osoittamistaja välittämistä.
De som forfekter denne teknikken, mener atatferdsbaserte tilnærmingsmåter til narkotikaforebygging som f.eks. å øke de sosiale ferdighetene, er nedlatende ogdemoniserer narkotikabruk (Ashton, 2003; Quensel,2004), og at den beste metoden er å gi ungdommenenødvendige kognitive verktøyer ved å gi dem informasjon.Til tross for deres ulike tradisjoner viser beggetilnærmingsmåtene at helseatferd, da særlig narkotikabruk,handler om et personlig, rasjonelt valg, mens det er en
Tämä näyttöön pohjautuva tekniikka, joka olevan nykyään tärkeä menetelmä useimmissajäsenvaltioissa, jopa sellaisissa, joissa ei noudatetaohjelmapohjaista lähestymistapaa (Ranskassa,Luxemburgissa ja Ruotsissa) (taulukko 2). Virossa onlaajalti käytössä kirja, jossa opetetaan sosiaalisia taitoja.
Tabell 2: Skolebasert forebygging i Europa
Taulukko 2: Kouluissa tehtävä ehkäisevä työ Euroopassa
Kvalitetsstandarder/retningslinjer (
Laatuvaatimukset/ohjeet (
Svært vanlig
Toissijainen
Livsferdigheter
Belgia (fl.) kyllä kyllä kyllä erittäin yleisesti elämänhallintataidot tiedotus
Livsferdigheter
Saksa ei erittäin yleisesti elämänhallintataidot tiedotus
Livsferdigheter
Kreikka kyllä kyllä kyllä erittäin yleisesti elämänhallintataidot koulutussuhde
Livsferdigheter
Espanja suunniteltu kyllä kyllä erittäin yleisesti elämänhallintataidot itsetunto
Livsferdigheter
Irlanti kyllä kyllä erittäin yleisesti elämänhallintataidot itsetunto
Livsferdigheter
Italia kyllä säännöllisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Kypros suunniteltu kyllä kyllä satunnaisesti suojaava ympäristö elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Latvia suunniteltu satunnaisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Liettua ei säännöllisesti tiedotus
Livsferdigheter
Luxemburg kyllä kyllä säännöllisesti koulutussuhde elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Unkari suunniteltu säännöllisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Malta ei erittäin yleisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Itävalta kyllä ei satunnaisesti elämänhallintataidot suojaava ympäristö
Livsferdigheter
Puola ei säännöllisesti elämänhallintataidot tiedotus
Livsferdigheter
Portugali kyllä kyllä kyllä satunnaisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Slovenia suunniteltu satunnaisesti tiedotus elämänhallintataidot
Storbritannia
Yhdistynyt kuningaskunta kyllä erittäin yleisesti tiedotus elämänhallintataidot
Livsferdigheter
Norja ei säännöllisesti tiedotus itsetunto
) m.d. = mangler data.Man må huske på at det ikke finnes noen felles europeisk definisjon for “kvalitetsstandarder og retningslinjer”, og at detaljnivået kan variere, noe som påvirkersammenlignbarheten.
)Käyttäytymistä pidetään roolimallien, normien ja merkityksellisten henkilöiden asenteiden kautta tapahtuvan sosiaalisen oppimisen tuloksena (Bandura,
Kapittel 2: Skole, ungdom og rusmidler vanlig oppfatning innen helsevitenskapene at sosiale(nabolag, jevnaldergruppe, normer) og personlige faktorer(temperament, intellektuelle og emosjonelle ferdigheter)har større betydning når det gjelder å forme atferd iforbindelse med helse og narkotikabruk, enn læring alene.
Luku 2: Koulut, nuoret ja huumeet asemassa olevat ryhmät ehkäisytoimenpiteiden erityisenäkohteena. Niitä painotetaan erityisesti uusissajäsenvaltioissa: Virossa (katulapset, erityiskoulut),Unkarissa, Kyproksella, Maltalla, Puolassa (laiminlyödytlapset ja häiriintyneiden perheiden nuoret) ja Sloveniassa.
Østerrike (Leppin, 2004), mens Polen og Finland tilbyr kurseller veiledning for lærere i hvordan de skal gjenkjenneproblemer hos elever, også rusmiddelbruk, og treffeegnede tiltak.
Tiedon tarjoaminen on monessa jäsenvaltiossa edelleenkeskeisessä asemassa ehkäisevässä huumetyössä(ks.taulukko 2). Tiedon tarjoamisen rajallista arvoahuumeidenkäytön ehkäisyssä ollaan vasta hitaastitunnustamassa (ks. esim.
Blant de tradisjonelle individuelletilnærmingsmåtene er pedagogisk-psykologiske tjenester(som i Frankrike og på Kypros), som er basert på (egen-)henvisninger.
Ruotsin kansallinen raportti).Yksinomaan terveyskasvatukseen pohjautuvatlähestymistavat vaikuttavat ainoastaan kognitiivisiinprosesseihin, ja niistä puuttuu usein käyttäytymisen jasosiaalisen vuorovaikutuksen oppimisen konkreettisiaosatekijöitä.
Irland har en ny, intensiv skolevelferdstjeneste som skal samarbeide med skoler ogfamilier i utdanningsmessig svakere stilte områder foråsikre at barna går regelmessig på skolen.
Nämä lähestymistavat ovat kuitenkin yhälaajalti käytössä joissakin maissa, vaikka ne eivät vastaanykyistä käsitystä tehokkaasta ehkäisevästä huumetyöstä.
Den feilaktige oppfatningen at narkotikabruk er normalt ogsosialt akseptert blant jevnaldrende, er det viktigstekognitive elementet som kan påvirkes ved forebygging.Faktisk betyr en livstidsprevalens av cannabisbruk blantunge voksne på 30% at mer enn to tredeler avbefolkningen aldri har brukt cannabis, og at det faktisk erdét som er det “normale”.
Valikoivan ehkäisevän huumetyön kohteena olevillahaavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä on useinmittavaa kokemusta laillisista ja laittomista päihteistä,joten useimmat valikoivat ehkäisytoimet rajoittuvaträätälöidyn tiedon tarjoamiseen, yksilölliseen neuvontaansekä luovaan toimintaan tai urheiluun.
Og likevel, selv hvor godtdokumentert gevinsten ved teknikker som går påungdommers normative holdninger er (Reis et al., 2000;Taylor, 2000; Cunningham, 2001; Cuijpers et al., 2002),brukes de sjelden i Europa.
Viihdeympäristössä tehtävä ehkäisevä työ(ks. ”Ehkäisevä huumetyö viihdeympäristöissä”, s.
Selektive tilnærmingsmåter i lokalmiljøet er i all hovedsakrettet mot sårbare ungdommer på gaten.
Näiden lähestymistapojen säilymiselle ehkäisevässähuumetyössä on kaksi selitystä.
I landene i Norden patruljerer foreldregrupper – “natteravner” –gatene.
Ensimmäinen onvaistomainen ja perinteinen oletus, että tiedon tarjoaminenhuumeista ja huumeidenkäyttöön liittyvistä riskeistä toimiipelotteena.
Østerrike har, gjennom kurs, kvalitetssikring ogfelles seminarer, f.eks. for ungdomsarbeidere irekreasjonsmiljøer, investert tungt i å forbedre balansenmellom strukturene for narkotikaforebygging, sosial treningog sosialarbeid.
Toinen selitys heijastaa viimeaikaistasuuntausta, jossa paino on haittojen vähentämisellä ja jokapohjautuu siihen uskoon, että kognitiiviset taidot ovatbehavioraalisia lähestymistapoja tärkeämpiä, kun nuoriaopetetaan tekemään tietoon perustuvia päätöksiä javalintoja elämässään.
Målet er også å bruke ungdomstrukturertil profesjonelle forebyggende intervensjoner. Norge satserogså på samarbeid og styrker den tverrfaglige innsatsenmellom skole, barnevern og sosiale tjenester.
Tämän tekniikan kannattajatuskovat, että behavioraaliset lähestymistavat ehkäiseväänhuumetyöhön, kuten elämänhallintataitojen parantaminen,ovat holhoavia ja demonisoivat huumeidenkäyttöä(Ashton, 2003; Quensel, 2004) ja että paras menetelmäon kognitiivisten työkalujen antaminen nuorille tarjoamallaheille tietoa.
RAR-metodene (36) (rapid assessment and response) – raskinnsamling av informasjon (statistisk) i kombinasjon medintervjuer (spørreskjemaer, fokusgrupper) og/ellerobservasjoner av problemområdet – brukes i disseprosjektene i Norge, så vel som i Tyskland og Nederland.
Erilaisista perinteistään huolimattamolemmissa lähestymistavoissa nähdäänterveyskäyttäytyminen ja erityisesti huumeidenkäyttöhenkilökohtaisena järkiperäisenä valintana, kun taasterveystieteissä vallitsee laaja yksimielisyys siitä, ettäsosiaaliset tekijät (naapurusto, vertaisryhmät, normit) jahenkilökohtaiset tekijät (luonne, teoreettiset jaemotionaaliset taidot) vaikuttavat terveyskäyttäytymiseenja huumeidenkäyttöön enemmän kuin pelkkä kognitio.
Irland, Storbritannia og i noen grad også Nederland og Portugal, har tradisjon for intervensjoner som fokusererpå høyrisikoområder.
Kouluissa tehtävän valikoivan ehkäisevän huumetyönpääpaino on kriisiavulla ja ongelmanuorten varhaisellatunnistamisella.
Imidlertid har også Tyskland(Stöverog Kolte, 2003, som siteres i Tysklands nasjonalerapport) og Frankrike nå foreslått tiltak på dette området.Det er nytt for disse landene å settenarkotikaforebyggende arbeid inn i spesielle geografiskeområder i henhold til sosiale kriterier.
Tavoitteena on löytää koulujen tasollaratkaisuja, joilla estetään riskiryhmään kuuluvia oppilaitalopettamasta koulunkäyntiä tai joutumasta erotetuksikoulusta, sillä se pahentaisi entisestään heidäntilannettaan.
Ettersom de sårbare gruppene som den selektiveforebyggingen er rettet mot, ofte har betydelig erfaring medlegale og illegale rusmidler, er de fleste selektiveforebyggende intervensjonene begrenset til skreddersyddinformasjon, individuell rådgivning og kreative ellersportslige alternativer.
Saksassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja Itävallassa (Leppin, 2004) noudatetaan ohjelmapohjaisialähestymistapoja, kun taas Puolassa ja Suomessa tarjotaanopettajille koulutusta ja ohjeita ongelmaoppilaiden, myöshuumeita käyttävien oppilaiden, tunnistamiseen jaasianmukaisten toimien toteuttamiseen.
Man bør imidlertid ikke glemme atdeteknikkene som brukes i de generelle forebyggendeprogrammene som baserer seg på sosial påvirkning, ofteerlike, om ikke mer, effektive innen selektiv forebygging.Normativ restrukturering (f.eks. lære at de flestejevnaldrende er imot bruk), selvhevdelsestrening, motivering,målfastsettelse og korrigering av myter har vist seg å væremeget effektive metoder blant sårbare ungdommer (Sussmanet al., 2004), men brukes sjelden iselektiv forebygging i EU.
Perinteisiinyksilöllisiin lähestymistapoihin kuuluvat koulutukseenliittyvät psykologiset palvelut (esimerkiksi Ranskassa ja Kyproksella), jotka edellyttävät hoitoon ohjaamista (jahakeutumista).
Imidlertid gis intervensjonene i rekreasjonsmiljøene(se“Forebyggende arbeid i fritidsmiljøer” s. 48) for detmeste i form av målrettet informasjon.
Irlannissa on uusi intensiivinen koulutusalansosiaalipalvelu, joka työskentelee koulujen ja perheidenkanssa koulutuksellisesti heikossa asemassa olevillaalueilla lasten säännöllisen koulunkäynnin varmistamiseksi.
Medlemsstatene tar også i økende grad sikte på spesifikkeetniske grupper i sitt selektive forebyggende arbeid (f.eks.Irland, Luxembourg, Ungarn).
Virheellinen näkemys huumeidenkäytöstä normaalina jasosiaalisesti hyväksyttävänä toimintana vertaisväestössäon tärkein kognitiivinen osatekijä, johon voidaan vaikuttaaehkäisevällä työllä.
For eksempel er fokus påetnisitet et viktig aspekt i Ungarn, hvor romanifolket pågrunn av denne folkegruppens sosiale og kulturelle særtrekkog vanskelige levekår, er svært utsatt for narkotikarelaterteproblemer.
Jos 30prosenttia nuorista on käyttänytkannabista ainakin kerran, tämä tarkoittaa, että yli kaksikolmasosaa kyseisestä väestöstä ei ole koskaan käyttänytkannabista ja he edustavat ”normaaliutta”.
Opplæring av medlemmer av gruppen selv,selvhjelpsgrupper, tilsyn, ulike forebyggende programmerog lavterskeltjenester for romanifolket drives der av frivilligeorganisasjoner (NGOer).
Nuortennormatiivisiin käsityksiin kohdistuvia tekniikoita käytetäänkuitenkin Euroopassa vain vähän, vaikka niiden hyöty ontodistettu (Reis et al., 2000; Taylor, 2000; Cunningham,2001; Cuijpers et al., 2002).
Universell, familiebasert forebygging, hovedsakeligkveldsmøter, forelesninger, seminarer og arbeidsgrupperfor foreldre, er fremdeles populært i mange medlemsstater
Kansallisissa huumestrategioissa ja toimintasuunnitelmissamainitaan yhä useammin ja selkeämmin haavoittuvassa
)Verdens helseorganisasjon: Retningslinjer for rask vurdering og tiltak i forbindelse med bruk av psykoaktive stoffer og særlig sårbare unge mennesker
Valikoivien yhteisöpohjaisten lähestymistapojen kohteenaovat pääasiallisesti haavoittuvassa asemassa olevat nuoretkaduilla.
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa kan føre til rusmiddelproblemer, f.eks.oppmerksomhetssvikt/hyperaktivitet (ADHD).
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa lähestymistavoissa vanhempien muodostamat ryhmätpartioivat kaduilla.
Det er bare Tyskland og Sverige som rapporterer omnarkotikaforebyggende tiltak rettet mot ungdommer med ADHD.
Tavoitteena on myös käyttääsosiaalisen nuorisotyön rakenteita ammattimaisessaehkäisevässä huumetyössä.
I Tyskland tyder de siste estimatene forutbredelsen av ADHD på at 2–6% av alle i alderen 6–18 år har ADHD, noe som gjør ADHD til en av devanligste kroniske kliniske tilstandene blant barn ogungdom.
Samansuuntaisesti Norjassatuetaan yhteistyötä ja vahvistetaan poikkitieteellisiäponnisteluja koulujen, lastensuojelupalvelujen jasosiaalipalvelujen välillä.
ISverige omfatter den forebyggende strategienfor disse barna kognitiv og sosial trening, og metodenesikres utbredelse gjennom opplæring av spesialister påforebyggende arbeid.
(tilastoaineisto) yhdistettynä haastatteluihin(kyselylomakkeet, kohderyhmät) ja/tai havaintoihinongelma-alueella – Norjassa mutta myös Saksassa ja Alankomaissa.
Ettersom primærhelsetjenestenerikontakt med nesten alle førskolebarn, og de allerfleste barn går på grunnskolen, bør man kunneidentifisere flesteparten av de risikoutsatte barnagjennom systematisk screening og etterfølgendeindividualiserte intervensjoner.
Tässäintensiivisessä riskialttiiden perheiden tukiohjelmassayhdistyvät opetusmenetelmät koululaisille (10–14-vuotiaat)ja koulutusohjelma heidän vanhemmilleen, ja siinäpyritään ehkäisemään huumeidenkäyttöä vahvistamallaperheiden valmiuksia ja perhesiteitä (Kumpfer et al.,2003).
(Tyskland, Frankrike, Kypros og Finland), selv om det ikkeforeligger bevis på at de har noen effekt (Mendes et al.,2001).
Myös Saksa (Stöver ja Kolte, 2003, mainittu Saksankansallisessa raportissa) ja Ranska ovat nyt ehdottaneettoimia tällä alalla.
I Hellas, Spania, Irland og Norge har imidlertid detselektive forebyggende, familierettede arbeidetgjennomgått en interessant utvikling idet det er innførtinnovative konsepter som går ut over den enkeltefamilie/foreldre som har narkotikaproblemer og erkjennerhvilken rolle sosiale, økonomiske og kulturelle faktorerspiller for rusmiddelbruk.
Etnisyyden painottaminen ontärkeä näkökohta esimerkiksi Unkarissa, jossa huumeisiinliittyvien ongelmien riski on erityisen suuri romaniväestönkeskuudessa sen sosiaalisten ja kulttuuristenerityispiirteiden ja epäedullisten elinolojen johdosta.Romaneille tarjottava vertaiskoulutus, tukiryhmät, seuranta,erilaiset ehkäisevän työn ohjelmat ja matalan kynnyksenpalvelut ovat Unkarissa kansalaisjärjestöjen ylläpitämiä.
INederland konkluderteevalueringen av rusmiddelforebyggende prosjekter forinnvandrerforeldre at en standardisert intervensjon iverksattgjennom innvandrernettverkene, der man henvendte seg tilkvinner og menn separat, kunne være en farbar vei (Tarweijog Van Wamel, 2004).
Kohdennettu ehkäisevä huumetyö keskittyy henkilöihin,joilla on tunnistettu olevan huumeongelmien riskitekijöitä,kuten tarkkaavaisuuden ja ylivilkkauden häiriö (ADHD).ADHD:sta kärsiviin nuoriin kohdennettuja ehkäisytoimia onkuitenkin raportoitu vain Saksasta ja Ruotsista.
I Norge har behandlings- elleropplæringsmetoden Parent Management Training (PMTO,Oregon-modellen), som opprinnelig var en metode forfamilier med barn med alvorlige atferdsforstyrrelser, blittgjennomført og evaluert i tre kommuner.
Ruotsissa näillenuorille tarkoitettuun ehkäisystrategiaan sisältyykognitiivista ja sosiaalista koulutusta, ja menetelmiälevitetään ehkäisytyön ammattilaisille tarkoitetunkoulutuksen kautta.
To andre land hargjennomført Iowa Strengthening Families Program (ISFP).Dette intensive familie-intervensjonsprogrammet forrisikoutsatte familier kombinerer undervisningsmetoder forskolebarn (10–14 år) med et opplæringsprogram forforeldrene deres, med sikte på å forebygge rusmiddelbrukgjennom økt familiekompetanse og styrkede familiebånd(Kumpfer et al., 2003).
Lähes kaikki alle kouluikäiset lapsetkuuluvat perusterveydenhoidon piiriin ja useimmat heistäovat lastentarhassa, joten suurin osa riskialttiista lapsistavoidaan tunnistaa järjestelmällisen seulonnan jayksilöllisten toimien kautta.
Behovet for indisert forebygging
Haavoittuvassa asemassa olevat perheet
Indisert forebygging fokuserer på individer der det erfastslått at vedkommende har risikofaktorer som
Ratkaisuksi ehdotetaan sekä yleisenettä valikoivan ehkäisevän huumetyön lähestymistapoja.
Italias handlingsplan fokuserer sterkt påpsykopatologiskeforhold og alvorlige atferdsproblemerhos barn og ungdom som er prediktive for narkotikabrukog misbruk hvis de overses på et tidlig tidspunkt.Blantdeproblemene som er identifisert, er:atferdsproblemer, hyperaktivitet og oppmerksomhetssvikt,angst etterfulgt av affektive lidelser, bulimi og psykogenovervekt, personlighetsforstyrrelser, problemer medinterpersonell kommunikasjon, posttraumatiskstressyndromog panikkanfall.
Yleinen perhelähtöinen ehkäisevä huumetyö, lähinnävanhemmille tarjottavat iltatilaisuudet, luennot, seminaaritja työpajat, on yhä suosittua useissa jäsenvaltioissa(Saksa, Ranska, Kypros ja Suomi), vaikka sentehokkuudesta ei olekaan näyttöä (Mendes et al., 2001).Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Norjassa on kuitenkintapahtunut kiinnostavaa kehitystä perheiden parissatehtävän valikoivan ehkäisevän huumetyön alalla, kunniissä on otettu käyttöön innovatiivisia menetelmiä, joissaei keskitytä vain huumeongelmaisiinperheisiin/vanhempiin, vaan tunnustetaan sosiaalisten,
Narkotikabruk i befolkningen generelt måles ispørreundersøkelser som gir estimater over hvor stor andelav befolkningen som har brukt narkotika i løpet av definertetidsrom: livstidsbruk (eksperimentering), bruk siste12måneder (nylig bruk) og bruk siste 30 dager
Väestön huumeidenkäyttöä arvioidaan kyselyillä, jotkatuottavat arvioita huumeita tiettynä ajanjakson käyttäneenväestön osuudesta: käyttö ainakin kerran elämässä(kokeilu), viimeisten 12kuukauden aikana (hiljattainenkäyttö) tai viimeisten 30päivän aikana (nykyinen käyttö)(
Cannabis er langt det vanligste illegale rusmiddelet sombrukes i Europa. Nyere befolkningsundersøkelser viser atmellom 3% og 31% av alle voksne (i alderen 15–64 år)har forsøkt stoffet minst én gang (livstidsprevalens).Livstidsprevalensen er lavest i Malta (3,5%), Portugal(7,6%) og Polen (7,7%) og høyest i Frankrike (26,2%),Storbritannia (30,8%) og Danmark (31,3%).
Kannabis on selkeästi Euroopassa yleisimmin käytettylaiton huumausaine.
I de flestelandene (15 av 23 land som det foreligger informasjonom) ligger livstidsprevalensen mellom 10% og 25%.
Useimmissa maissa(15maata 23:sta tietoja toimittaneesta maasta)kannabista ainakin kerran käyttäneiden osuus on10–25prosenttia.
Mellom 1% og 11% av alle voksne oppgir at de har bruktcannabis i løpet av de siste 12 månedene, med Malta,Hellas og Sverige med lavest prevalenstall, og Dentsjekkiske republikk, Frankrike, Spania og Storbritanniamed høyest.
Aikuisista 1–11prosenttia ilmoittaa käyttäneensäkannabista viimeisten 12kuukauden aikana, ja heidänosuutensa on alhaisin Maltalla, Kreikassa ja Ruotsissa jakorkein Tšekissä, Ranskassa, Espanjassa ja Yhdistyneessäkuningaskunnassa.
De fleste landene (14) oppga prevalenstall fornylig bruk mellom 3% og 7%.
Useimmat maat (14) ilmoittivatkannabista hiljattain käyttäneiden osuudeksi3–7prosenttia.
For mer om metoder for befolkningsundersøkelser og metodersom er brukt i den enkelte nasjonale undersøkelse, se Statistiskeopplysninger 2005.Handbook for surveys about drug use among the general population(www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1380).
Lisätietoja väestötutkimusten menetelmistä ja kussakin kansallisessakyselyssä käytetystä menetelmästä, ks. vuoden 2005 Tilastotiedote.Handbook for surveys about drug use among the general population(www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1380).
Et anslag over det totale antallet voksne (15–64 år) i EUsett under ett, som bruker cannabis, kan utledes avtilgjengelige nasjonale anslag.
Saatavilla olevien kansallisten arvioiden perusteellavoidaan laskea kannabista käyttävien aikuisten (15–64-vuotiaat) osuus koko EU:ssa.
På grunnlag av dette haranslagsvis om lag 20% av hele EUs befolking, eller merenn 62 millioner mennesker, forsøkt cannabis noen gang.Tallet faller til rundt 6% for voksne, eller i overkant av20millioner mennesker, når det gjelder nylig bruk avcannabis (bruk siste år).
Näin laskettuna noin20prosenttia koko väestöstä, eli yli 62miljoonaahenkilöä, on joskus kokeillut kannabista. Luku laskee noin6prosenttiin aikuisista, eli yli 20miljoonaan henkilöön,kun tarkastellaan kannabiksen hiljattaista käyttöä (käyttöviimeisen vuoden aikana).
Til sammenligning, i dennasjonale undersøkelsen av narkotikabruk og helsegjennomført i USA i 2003 (United States national surveyon drugs and health – SAMHSA, 2003) oppga 40,6% avalle voksne (12 år og opp) at de hadde prøvd cannabiseller marihuana minst én gang, og 10,6% at de haddebrukt et av stoffene i løpet av de siste 12 månedene.
Vertailun vuoksi voidaanmainita, että huumeidenkäytöstä ja terveydestä Yhdysvalloissa vuonna 2003 tehdyssä kansallisessakyselyssä (SAMHSA, 2003) 40,6prosenttia aikuisista(12vuotta täyttäneet) ilmoitti kokeilleensa kannabista taimarihuanaa ainakin kerran ja 10,6prosenttia ilmoittikäyttäneensä sitä viimeisten 12kuukauden aikana.
Blant18–25-åringer var tallet 53,9%(livstidsprevalens),28,5%(siste 12 måneder) og 17%(siste måned)(37).
Luvutolivat 18–25-vuotiaiden ryhmässä 53,9prosenttia (ainakinkerran), 28,5prosenttia (viimeisten 12kuukauden aikana)ja 17prosenttia (viimeisen kuukauden aikana)(37).
Blant 15–24-åringer i Europa hevder 9–45% å ha prøvdcannabis, og tallet ligger i de fleste landene i området20–35%.
Nuorista 15–34-vuotiaista eurooppalaisista
Som for andre narkotiske stoffer oppgir unge voksnegjennomgående høyere bruk. Mellom 11% og 44% avunge europeere i alderen 15–34 år oppgir at de noengang har forsøkt cannabis, med lavest prevalenstall i Hellas, Portugal og Polen og høyest i Frankrike (39,9%),
11–44prosenttia ilmoittaa kokeilleensa joskus kannabista,heidän osuutensa on alhaisin Kreikassa, Portugalissa ja Puolassa ja korkein Ranskassa (39,9%), Yhdistyneessäkuningaskunnassa (43,4%) ja Tanskassa (44,6%).Nuorista aikuisista 3–22prosenttia ilmoittaa käyttäneensäkannabista hiljattain.
4–32%, i de fleste land i området 9–21% (38).
Luvut ovat alhaisimmat Kreikassa,Ruotsissa, Puolassa ja Portugalissa ja korkeimmat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (19,5%), Ranskassa(19,7%) ja Tšekissä (22,1%), ja 11 maata ilmoittaakannabista hiljattain käyttäneiden osuudeksi7–15prosenttia.
)Merk at aldersspredningen i den amerikanske undersøkelsen (12 år og opp) er større enn aldersspredningen som er brukt av EONN i undersøkelsene i
)Huom.Yhdysvaltojen kyselyssä ikäryhmä (12 vuotta täyttäneet) on laajempi kuin EMCDDA:n ikäryhmä (15–64-vuotiaat) EU:n tutkimuksissa.
I nyere undersøkelser ble bruk siste måned rapportertav0,5–9% av alle voksne (mange land i området 2–4%),av 1,5–13%av unge voksne (mange land i området3–8%) og av 1,2–16%av alle 15- til 24-åringer(mangeland i området 5–10%) (figur3).
Kannabista kertoo kokeilleensa 9–45prosenttia 15–24-vuotiaista eurooppalaisista, ja useimmissa maissaheidän osuutensa on 20–35prosenttia.
I likhet med andre illegale rusmidler er cannabisbruk klartmer utbredt blant menn enn blant kvinner, selv om denneforskjellen varierer mellom landene.
Se, että hiljattaista käyttöä ja nykyistä käyttöä kuvaavat luvutovat huomattavasti alhaisempia kuin ainakin kerrankäyttäneiden osuutta kuvaavat luvut, viittaa siihen, ettäkannabiksen käyttö on usein satunnaista tai se lopetetaantietyn ajan jälkeen.
Forholdet mann:kvinnenår det gjelder livstidserfaring varierer fra 1,25:1 til 4:1(1,25–4 menn pr. kvinne), og for aktuell bruk fra om lag2:1 til 6:1. Undersøkelser tyder også på at cannabis ervanligere i urbane områder og i områder med høybefolkningstetthet.
Useimmissa EU-maissa 20–40prosenttiakannabista ainakin kerran käyttäneistä aikuisista ilmoittaakäyttäneensä sitä viimeisten 12kuukauden aikana ja noin10–20prosenttia ilmoittaa käyttäneensä sitä viimeisten30päivänä aikana (käytön jatkamisaste).
I årsrapporten for 2004 (EONN, 2004a) framkomdetatfrekvensen av cannabisbruk siste 30 dager tilsaatom lag en firedel (19–33%) av de som hadde bruktcannabis siste måned, gjorde det på daglig eller nesten daglig basis (39), flesteparten unge menn.
Viimeaikaisissa kyselyissä kannabista on ilmoittanutkäyttäneensä viimeisen kuukauden aikana0,5–9prosenttia kaikista aikuisista (osuus on useissamaissa 2–4%), 1,5–13prosenttia nuorista aikuisista(useissa maissa 3–8%) ja 1,2–16prosenttia 15–24-vuotiaista (useissa maissa 5–10%) (kaavio 3).Karkeasti voidaan arvioida, että yksi 10–20nuorestaeurooppalaisesta käyttää nykyään kannabista.
Det faktum at tallene for nylig og aktuell bruk er vesentliglavere enn tallene for bruk noen gang, tyder på at brukenav cannabis vil være mer sporadisk eller avsluttes etter entid.
Kannabiksen, kuten muidenkin laittomienhuumausaineiden, käyttö on huomattavasti yleisempäämiesten kuin naisten keskuudessa, joskin eron suuruusvaihtelee maittain.
I de fleste EU-landene rapporterer 20–40%av allevoksne som noen gang har prøvd cannabis, at de harbrukt stoffet i løpet av de siste 12 månedene, og om lag10–20%rapporterer å ha brukt det løpet av de siste30dagene (”fortsettelsesrate”).
Miesten ja naisten välinen suhdevaihtelee kannabista ainakin kerran käyttäneidenjoukossa suhdeluvusta 1,25/1 suhdelukuun 4/1(1,25–4miestä jokaista naista kohden) ja kannabistanykyisin käyttävien joukossa noin suhdeluvusta 2/1suhdelukuun 6/1.
atav alle 15–34-åringer i Europa brukte 0,9–3,7%cannabis daglig, og at grovt regnet 3 millionermenneskeri Europa bruker stoffet daglig ellernestendaglig.
Maiden väliset erot saattavat siisosittain heijastaa eroja kaupungistumisasteessa, muttahuumeiden viihdekäytön on esitetty olevan leviämässäkaupungeista maaseutualueille.
Figur 3:Nylig bruk (siste måned) av cannabis blant unge voksne (15–24 år), målt i nasjonale spørreundersøkelser
Kaavio 3:Kannabiksen nykyinen käyttö (viimeisen kuukauden aikana) nuorten aikuisten (15–24-vuotiaat) keskuudessa kansallisissaväestötutkimuksissa mitattuna
Storbritannia(E & W)
Yhdistynytkuningaskunta
Dataene er hentet fra de nyeste nasjonale spørreundersøkelsene i hvert land.Noen land bruker en definisjon på unge voksne som avviker noe fra EONNs standarddefinisjon når det gjelder aldersspredningen.
Tiedot on saatu jokaisen maan viimeisimmästä väestötutkimuksesta.Jotkin maat käyttävät hiukan erilaista ikäluokittelua kuin seurantakeskuksen vakioikäluokittelu nuorten aikuisten osalta.
Variasjoner i aldersspredningenkan medføre en viss diskrepans mellom landene.Nasjonale Reitox-rapporter (2004), hentet fra befolkningsundersøkelser, rapporter eller vitenskapelige artikler.
Ikäjakaumissa esiintyvät erot saattavatvaikuttaa vähäisessä määrin maiden välisiin eroihin.Reitoxin kansalliset raportit (2004), tiedot on otettu väestötutkimuksista, raporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
Se også tabell GPS-0 i Statistiske opplysninger 2005.
Ks. myös taulukko GPS-0 vuoden 2005 Tilastotiedotteessa.
IStorbritannia, som fram til 2000 hadde de høyestetallene, har cannabisbruken blant unge voksne vært relativtstabil mellom 1998 og 2003–04, mens andre land
Vuoden 2004 vuosiraportissa (EMCDDA, 2004a)kannabiksen käytöstä viimeisten 30päivänä aikanaesitetyt tiedot viittasivat siihen, että noin neljäsosa(19–33%) kannabista viimeisen kuukauden aikanakäyttäneistä käytti sitä päivittäin tai lähes päivittäin(
Mange land gjennomførerpåfølgende undersøkelser, men disse er ikke serier i ordetsrette forstand.
useimmat heistä olivat nuoria miehiä.
Til tross for økt harmonisering kan metoderog utvalgsstørrelsene variere fra en undersøkelse til enannen, og frekvensen kan være uregelmessig. Nårundersøkelsene i tillegg er utført i forskjellige år i de ulikelandene, blir det vanskelig å identifisere trender for Europa.
Vuosiraportissaarvioitiin, että 0,9–3,7prosenttia 15–34-vuotiaistaeurooppalaisista käyttää kannabista päivittäin ja että noinkolme miljoonaa ihmistä Euroopassa saattaa käyttää tätäainetta päivittäin tai lähes päivittäin.
Blant de nye medlemsstatene tyder tilgjengeligdokumentasjon – hovedsakelig fra skoleundersøkelser – påat mange stater har hatt en vesentlig økning icannabisbruken de senere årene.
Jatkuvien pitkän aikavälin tutkimussarjojen puuttuminenuseimmista EU-maista vaikeuttaa huumeidenkäytönsuuntausten luotettavaa tunnistamista.
Ideelt sett bør nasjonale befolkningsundersøkelser utføressamtidig i alle medlemsstatene. Da ville det blitt mye lettereå sammenligne resultatene på nasjonalt plan (over tid) ogpå europeisk plan (mellom land), noe som igjen ville gjortdet lettere å evaluere hva som egentlig er oppnådd med EUs handlingsplan mot narkotika.
Erilaisista tutkimuksista (kansalliset tai paikallisetkotitalouskyselyt, varusmies- ja koululaiskyselyt) saaduttulokset paljastavat, että kannabiksen käyttö lisääntyi1990-luvulla voimakkaasti lähes kaikissa EU-maissa,erityisesti nuorten keskuudessa, ja että kannabiksen käytönlisääntyminen on jatkunut viime vuosina joissakin maissa(kaavio 4).
Tilgjengelige resultaterfra ulike typer undersøkelser (nasjonale eller lokalespørreundersøkelser i husstandene, undersøkelser blantvernepliktige og på skoler) viser at cannabisbruken øktemarkant i nesten alle EU-landene i løpet av 1990-årene,særlig blant unge mennesker, og at cannabisbruken harfortsatt å øke i de senere år i enkelte land (figur4).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonka luvutolivat vuoteen 2000 asti kaikkein korkeimmat,kannabiksen käyttö nuorten aikuisten keskuudessa onpysynyt jokseenkin samalla tasolla vuodesta 1998 vuoteen2003/2004, samalla kun muut maat (Ranska ja Espanja (40)) ovat kirineet sitä kiinni. Kreikassa käytönilmoitettiin vähentyneen vuodesta 1998 vuoteen 2004.
Figur 4: Trender i nylig bruk (siste år) av cannabis blant unge voksne (15–34 år), målt i nasjonale spørreundersøkelser (1
Kaavio 4:Suuntaukset kannabiksen hiljattaisessa käytössä(viimeisen vuoden aikana) nuorten aikuisten keskuudessa (15–34-vuotiaat) kansallisissa väestötutkimuksissa mitattuna (
Finland Sverige Hellas
Unkari Suomi Ruotsi Kreikka
I denførste gruppen (som omfatter Irland og Storbritannia) erlivstidsprevalensen høy (rundt 38–39%) men har værtstabil de siste åtte årene.
Vuosien 1995, 1999 ja 2003 ESPAD-koululaiskyselyjentulosten vertailussa (Hibell et al., 2004) ilmenee, että läheskaikissa kyselyyn osallistuneissa jäsenvaltioissa jaehdokasvaltioissa kannabista ainakin kerran käyttäneiden15- ja 16-vuotiaiden osuus on kasvanut vähintään2prosenttia (kaavio 5).
Disse landene har lang tradisjonfor cannabisbruk, og bruken av cannabis ble utbredt i1980- og 1990-årene.
Yli puolessa näistä maistalevinneisyysarviot ovat kaksin- tai kolminkertaistuneetvuodesta 1995.
I den andre landgruppen harlivstidsprevalensen for cannabisbruk blant skoleeleverøktbetydelig i løpet av perioden (med inntil26prosentpoeng).
Kasvu on ollut suhteellisesti voimakkaintalähinnä itäeurooppalaisissa jäsenvaltioissa, jotkailmoittivat kannabista ainakin kerran käyttäneidenosuudeksi alle 10prosenttia vuonna 1995.
Denne gruppen omfatter alle de nyemedlemsstatene i Øst-Europa samt Danmark, Spania,Frankrike, Italia og Portugal. I den tredje gruppen eranslagene for livstidsprevalens blant skoleelever fremdelesrelativt lav (rundt 10% eller mindre).
Kannabistaainakin kerran käyttäneiden osuus ei ole vähentynytjatkuvasti ja huomattavasti yhdessäkään ESPAD-kyselyynosallistuneessa maassa näiden kolmen kyselyn aikana.
Figurerog metodikk som er lagt til grunn for den enkelte undersøkelse er beskreveti tabell GPS-4 i Statistiske opplysninger 2005. EONN har definert unge voksne som aldersgruppen 15–34 år (Danmarkog Storbritannia fra 16, Tyskland, Estland (1998) og Ungarn fra 18).
Otosten koot (vastaajien määrät) ikäryhmässä 15–34-vuotiaat esitetäänmaittain ja vuosittain vuoden 2005 Tilastotiedotteen taulukossa GPS-4.Tiedot on saatu kustakin maasta saatavilla olevasta väestötutkimuksesta.Tutkimusten luvut ja menetelmät esitetään vuoden 2005 Tilastotiedotteentaulukossa GPS-4.EMCDDA määrittelee nuorten aikuisten ikäjakaumaksi 15–34-vuotiaat(Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta 16–34-vuotiaat, Saksa, Viro (1998)ja Unkari 18–34-vuotiaat).
I Frankrike var i 1992, aldersgruppen 25–34 og i 1995, 18–39.Nasjonale Reitox-rapporter (2004), hentet fra befolkningsundersøkelser,rapporter eller vitenskapelige artikler.
Ranskassa ikäjakauma oli 25–34-vuotiaatvuonna 1992 ja 18–39-vuotiaat vuonna 1995.Reitoxin kansalliset raportit (2004), tiedot on saatu väestötutkimuksista,raporteista tai tieteellisistä artikkeleista.
Se også tabell GPS-0 i Statistiskeopplysninger 2005.
EU:n jäsenvaltiot voidaan koululaiskyselyjen perusteellaluokitella kolmeen ryhmään kannabiksen viihdekäytön jasatunnaisen käytön suuntausten osalta. Ensimmäisessä
Blant voksne er bildet mindre klart, fordi det foreliggermindre informasjon, og den tilgjengelige informasjonen ermindre homogen, men et lignende mønster viser seg –nylig cannabisbruk (bruk siste år) ligger høyt, men stabilt i Storbritannia, mens enkelte land (f.eks. Danmark,
)Ks. vuoden 2004 vuosiraportti (http://ar2004.emcdda.eu.int). Tieto viittaa ”käyttöön 20 päivänä viimeisten 30 päivän aikana”, joka ilmaistaan myös
)I henhold til informasjon som kom inn for sent til å tas med i rapporten, var livstidsprevalensen blant unge voksne i Spania 20,1% i 2003-undersøkelsen.
)Tämän raportin kannalta liian myöhään saapuneiden tietojen mukaan vuoden 2003 tutkimuksesta ilmeni, että 20,1% espanjalaisista nuorista aikuisista oli käyttänyt kannabista viimeisen vuoden aikana.
Prevalensspørsmålene er sammenlignbaremed spørsmålene i ESPAD, men andre sider ved metoden gjør at de spanske dataene ikke er direkte sammenlignbare.Hibell et al., 2004.
Huumeiden levinneisyyttä koskevia kysymyksiä voidaan pitäävertailukelpoisina ESPAD-kysymysten kanssa, mutta muiden menetelmään liittyvien tekijöiden johdosta Espanjan tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia.Hibell et al., 2004.
Kilde: tillatelse innhentes fra foreldrene (og eleven, hvis han ellerhun er myndig), vurdere om testingen er i tråd med skolensomsorgsansvar og ta i betraktning om det finneshensiktsmessige støttetjenester tilgjengelig.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ne ovat nousseet viimevuosina huomattavasti joissakin maissa (esim.
Tyskland, Estland, Spania og Frankrike) har hatt enbetydelig økning de senere år, og andre land igjen harlavere anslag for utbredelse og mindre klare trender(f.eks.Hellas, Finland og Sverige). Nye skole- ogvoksenundersøkelser i de kommende 2–3 årene vil kastemer lys over den komplekse utviklingen avnarkotikatrender.
Tanska,Saksa, Viro, Espanja ja Ranska), ja joissakin maissalevinneisyysarviot ovat muita alhaisempia ja suuntauksetvähemmän selkeitä (esim.
Bekymring i en del land omkring økende cannabisforbrukblant ungdom har ført til diskusjoner om hvorvidtnarkotikatesting kan være et brukbart kontrolltiltak. Enkelteland har tatt steg i denne retningen, men narkotikatestingstiltak er fremdeles uvanlig.
Kannabiksen käytön ehkäisy ryhmässä (johon kuuluvat Irlanti ja Yhdistynytkuningaskunta) kannabista ainakin kerran käyttäneidenosuus on korkea (noin 38–39%), mutta se on pysynytsamalla tasolla viimeisten kahdeksan vuoden ajan.Kannabiksen käytöllä on pitkät perinteet näissä maissa,joissa kannabiksen käytön levinneisyysaste kohosikorkealle 1980- ja 1990-luvulla.
I Dentsjekkiskerepublikk har media meldt om bruk av urintester ognarkotikahunder i skolen.
Toisessa maaryhmässäkannabista ainakin kerran käyttäneiden koululaisten osuuson kasvanut huomattavasti tarkasteluajanjaksona (jopa26prosenttiyksikköä).
Samtidig som det er noe støttefor disse tiltakene, konkluderte et ekspertpanel med at slikemetoder ikke burde inngå i en effektiv strategi forprimærforebygging.
Tähän ryhmään kuuluvat kaikkiuudet itäeurooppalaiset jäsenvaltiot sekä Tanska, Espanja,Ranska, Italia ja Portugali.
I Storbritannia tar nylig lanserteretningslinjer for skolene for seg en rekke viktige forholdsom må vurderes før et slikt narkotika-testingsprogram kangjennomføres. Blant disse er: å sikre at nødvendige
Kolmannessa ryhmässäkannabista ainakin kerran käyttäneiden koululaisten osuuson pysynyt melko alhaisena (noin 10% ja sitä vähemmän).Tähän ryhmään kuuluu jäsenvaltioita Pohjois- ja Etelä-Euroopasta (Suomi, Ruotsi ja Norja sekä Kreikka, Kyprosja Malta).
Mediasoppmerksomhet på økende cannabisbruk blant ungdom,med antydning om at cannabis betraktes som stadig mer“normalt”, understreker behovet for å ta for seg normativeholdninger hos ungdommer.
Huoli nuorten kannabiksen käytön lisääntymisestä onherättänyt joissakin maissa keskustelun siitä, olisivatkohuumetestit hyödyllinen valvontatoimenpide.
På grunn av ungdommensøkende aksept av cannabis er det utviklet forebyggendeprogrammer som er rettet mot deres holdninger til hva somer normal og akseptabel atferd.
Jotkin maatovat toteuttaneet tämänsuuntaisia toimia, mutta huumetestitovat yhä harvinaisia.
Dette temaet drøftesnærmere i kapittel 2.
Tšekissä tiedotusvälineet ovatraportoineet virtsatestien ja huumekoirien käytöstäkouluissa.
Mange av tiltakene går hovedsakeligut på å informere om cannabis gjennom mediekampanjer,brosjyrer og nettsteder.
Vaikka tällaisille toimenpiteille löytyykin jonkinverran tukea, niitä ei asiantuntijapaneelin mielestä pitäisisisällyttää tehokkaaseen ehkäisystrategiaan.
Det finnes imidlertid en delinteressante eksempler på selektiv forebygging, og dissefinner du i EONNs database over evaluerte prosjekterinnen forebygging, EDDRA(42). Disse programmene er for
Yhdistyneessäkuningaskunnassa kouluille hiljattain laadituissa ohjeissatuodaan esiin useita tärkeitä seikkoja, jotka on otettava
Årsrapport for 2005: Narkotikasituasjonen i Europa av alle nye klienter som søkte behandling uansett narkotisk stoff, nesten doblet i mange land (44), med en tilsvarende økning i antallet klienter.
Vuosiraportti 2005: Huumeongelma Euroopassa huomioon ennen huumetestausohjelman täytäntöönpanoa.Näihin kuuluu asianmukaisen luvan saaminen vanhemmilta(ja oppilailta, jos heidän katsotaan olevan kykeneviäantamaan sen), sen tarkasteleminen, ovatko huumetestityhdenmukaisia koulun kasvatustehtävän kanssa, jaasianmukaisten tukipalvelujen saatavuuden taisoveltuvuuden huomioiminen.
Denne analysen bør imidlertidbehandles med varsomhet da den er gjort på grunnlag avdata fra et begrenset antall land som kan legge framnødvendige tidstrender for sammenligning.
Kaikki päätöksethuumetestien suorittamisesta oppilaille on sisällytettäväkoulun huumepolitiikkaan.
det meste rettet mot unge cannabisbrukere som har begåttnarkotikalovbrudd og omfatter rådgivning, personligferdighetstrening og et tverrfaglig støtteapparat.Eksemplerpå slike programmer er FRED (Tyskland), MSF-Solidarité Jeunes (Luxembourg), Ausweg (Østerrike)og kriminalitetsforebyggende ungdomsteam (YOT) i Storbritannia.
EMCDDA:n verkkosivustolla onlyhyt raportti huumetestauksesta EU:n kouluissa(41).
Generelt er cannabis det nest hyppigst oppgitte stoffet etterheroin i rapportene om klienter som kommer til behandling for første gang (45).
Kannabiskysymysten käsittelyssä on myös pohdittavahankalaa kysymystä ehkäisevän työn ja hoidon välisestärajasta.
Det er betydelige variasjoner landene imellom; cannabis oppgis av 2–3%av alle klienter i Bulgaria og Polen, men av over 20%av alle klienter i
Kannabiksen käyttöön vaikuttavat sosiaaliset,vertaisryhmään liittyvät ja henkilökohtaiset tekijät, joilla onsuuri merkitys yksilön riskille kehittää pitkäaikainenhuumeongelma.
I alle land som har lagt fram data, er andelen klienter som søkerbehandling for cannabisbruk, høyere blant nye klienterenn blant alle klienter, på et par unntak nær, der andelene
Esimerkiksi Itävallassa toteutetun Ausweg-hankkeen arvioinnissa ilmeni, ettäkannabisrikoksesta ensimmäisen kerran pidätetyillänuorilla oli odotettua vähemmän persoonallisuushäiriöitä,mikä osoittaa tilanteen, sosiaalisen ympäristön javertaisryhmän vaikuttavan huumeidenkäyttöön enemmänkuin henkilökohtaiset psykologiset ongelmat (Rhodes et al.,2003; Butters, 2004).
Den høye utbredelsen av cannabisbruk blant ungdom betyrat narkotikabruken ofte er et sentralt tema for alle somarbeider med barn i skolealder.
Useissa hankkeissa keskitytäänkuitenkin kannabikseen ja neuvotaan nuoria vähentämäänhuumeidenkäyttöä.
En potensielt lovendeselektiv skolebasert forebyggende tilnærming er Step by Step-programmet, som er innført i Tyskland og Østerrike.Ved hjelp av dette programmet kan lærerne lettereidentifisere og håndtere narkotikabruk og problematferdblant elevene (43).
Esimerkkinä tästä on saksalainen ”Quitthe Shit” -verkkosivusto (www.drugcom.de), joka oninnovatiivinen verkkosivustopohjainen neuvontaohjelmakannabiksen käyttäjille.
økte andelen cannabisklienter blant alle som søktebehandling uansett narkotisk stoff, fra 9,4% til 21,9%(Denne analysen er imidlertid beheftet med en delusikkerhet da tidstrendene er utarbeidet på bakgrunn avinformasjon fra et begrenset antall land.
Tähänanalyysiin on kuitenkin syytä suhtautua varoen, sillä seperustuu rajalliseen määrään maita, jotka pystyvättoimittamaan ajallisten suuntausten vertailuun tarvittaviatietoja.
Det høyeste forholdetmann:kvinne finnes blant nye klienter som søkerbehandling for cannabisbruk (4,8:1).
Kannabis sisältyy lähes aina yleisiin (muihin kuinkohdennettuihin) huumeidenkäytön ehkäisyohjelmiin.
De høyesteforholdstallene mann:kvinne finner vi i Tyskland, Kypros,Ungarn og Slovakia og de laveste i Den tsjekkiskerepublikk, Slovenia, Finland og Sverige.
Tapa,jolla tiedotusvälineissä käsitellään nuorten lisääntyvääkannabiksen käyttöä ja annetaan ymmärtää, ettäkannabiksen käyttö on yhä ”normaalimpaa”, tuo selkeästiesiin tarpeen puuttua nuorten normatiivisiin käsityksiin.Tyytymättömyys kannabiksen käytön lisääntyväänhyväksyntään nuorten keskuudessa on johtanut sellaistenehkäisevän huumetyön ohjelmien laatimiseen, joillapyritään vaikuttamaan nuorten käsitykseen normaalista jahyväksyttävästä käyttäytymisestä.
Disse forskjellenelandene imellom kan gjenspeile kulturelle faktorer, menmuligens også forskjeller i organiseringen avbehandlingstjenestene (49).
Tätä kysymystäkäsitellään tarkemmin luvussa 2.