pere/sami_parallel huggingface dataset:
Overvåkingssystemet som er på plass, gir et godt utgangspunkt for en moden og velinformert debatt om narkotikaproblemet og bidrar etter vår oppfatning, til å skape en bedre og mer effektiv politikk.
Sen lisäksi, että kyseinen seurantajärjestelmä edistää kypsää ja tietopohjaista keskustelua huumeongelmasta, se johtaa uskoaksemme myös entistä parempiin ja tehokkaampiin toimiin.
Behovet for en slik politikk blir mer og mer påtrengende etter som utfordringene på området blir stadig mer komplekse.
Tällaisten toimien tarve kasvaa, sillä alan haasteista tulee yhä monimutkaisempia.
Narkotikaproblemets dynamiske natur er et tema som ofte går igjen i rapporten, og vi er nødt til å sikre at vårt fremsyn holder tritt med de stadige endringene vi står overfor.
Tämän raportin eri osiot yhdistävänä teemana on huumeongelman muuttuva luonne, ja meidän on varmistettava, että käsityksemme asiasta pysyy muuttuvien olosuhteiden tasalla.
På konferansen ble det identifisert en rekke viktige problemstillinger som også er tatt med i analysen som presenteres her.
Konferenssissa otettiin esiin myös monia tärkeitä aiheita, jotka näkyvät tämän raportin analyyseissa.
Informasjonssystemene våre må bli bedre når det gjelder å identifisere, spore og rapportere om nye trender.
Tietojärjestelmiemme on kyettävä havaitsemaan ja jäljittämään uudet suuntaukset ja raportoimaan niistä entistä tehokkaammin.
For å lykkes med dette er det imidlertid helt avgjørende å sikre at rapporteringen også i framtiden er nøyaktig, velfundert og ikke oppfattes som svartmalende.
Tämä edellyttää, että raportointimme on vastakin tarkkaa ja perusteltua eikä lietso paniikkia.
I analysen ble også behovet for å se spørsmål knyttet til sammenhengen mellom tilbuds- og etterspørselssiden understreket.
Konferenssissa tähdennettiin niin tarjontaa kuin kysyntääkin koskevien seikkojen huomioonottamista analysoinnissa.
I årets rapport vier vi større oppmerksomhet til en analyse av indikatorer på tilbudssiden og av narkotikamarkedet.
Tämänvuotisessa raportissa asetetaan etusijalle tarjontaan liittyvien indikaattorien ja huumemarkkinoiden analysointi.
Vi gjør dette med varsomhet, for foreløpig er det ikke gjort nok for å bedre kvaliteten, påliteligheten og sammenlignbarheten av det europeiske datasettet på området.
Toimimme tällöin varoen, sillä asiaa koskevien Euroopan tietojen laatua, luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta ei ole vielä riittävästi parannettu.
Dette er nå viden anerkjent, og vi vil arbeide sammen med våre nasjonale og europeiske partnere for å ta fatt i problemet.
Asia on nyt yleisesti tiedossa, ja teemme vakaasti yhteistyötä kansallisten ja Euroopan tason kumppanien kanssa sen korjaamiseksi.
I år er det 15 år siden EONN begynte å samle informasjon og rapportere om narkotikaproblemet i Europa. Jubileet ble markert med konferansen “Identifying Europe’s information needs for effective drug policy”.
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) on kerännyt tietoa ja raportoinut Euroopan huumeongelmasta nyt kaikkiaan 15 vuotta.
Her fikk forskere, fagfolk og beslutningstakere fra hele Europa og verden for øvrig muligheten til å komme til Lisboa og hjelpe oss med å kartlegge og evaluere den eksisterende kunnskapsbasen på rusfeltet samt identifisere eksisterende og framtidige informasjonsbehov.
Se tarjosi tutkijoille, alan ammattilaisille ja poliittisille päättäjille eri puolilta Eurooppaa ja kauempaakin mahdollisuuden kokoontua Lissaboniin ja auttaa meitä kartoittamaan ja arvioimaan nykyistä tietämysperustaa huumeista sekä havaitsemaan nykyiset ja tulevat tietotarpeet.
Et av funnene i årets rapport er at vurderingen av narkotikasituasjonen i Europa må bygge på en samtidig forståelse av nasjonale og subregionale særtrekk og, i stadig større grad, av felles europeiske eller til og med globale trender.
Yksi tämänvuotisen raportin havainnoista on se, että Euroopan huumetilanteen arvioinnissa on otettava samanaikaisesti huomioon kansalliset seikat, alueiden sisäiset erityispiirteet ja yhä laajemmin myös yhteiset Euroopan ja jopa maailmanlaajuiset suuntaukset.
I framtiden vil vi måtte beskrive disse komplekse relasjonene bedre. Dette vil hjelpe oss å forstå hvilke faktorer som kan fremme eller motvirke framveksten av narkotikaproblemer, men også fungere som en rettesnor i utviklingen av effektive tiltak.
Vastaisuudessa meidän on kuvattava tätä monimutkaista suhdetta paremmin, koska se edistää ymmärtämystämme siitä, mitkä tekijät edistävät ja ehkäisevät huumeongelmien kasvua, ja saamme myös osviittaa asianmukaisten toimenpiteiden kehittämiseen.
Endelig bør det bemerkes at EU og FN i slutten av 2008 og begynnelsen av 2009 omtrent samtidig fornyet sine narkotikapolitiske dokumenter.
Muistutettakoon vielä lopuksi, että Euroopan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat ovat uusineet huumausainepoliittiset asiakirjansa lähes yhtä aikaa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa.
Både EUs nye handlingsplan mot narkotika og FNs nye politiske erklæring og handlingsplan gjenspeiler en internasjonal forpliktelse til å redusere bruken av narkotika og skadevirkningene den kan medføre.
EU:n uusi huumausaineita koskeva toimintasuunnitelma ja YK:n uusi poliittinen julistus ja toimintasuunnitelma ovat osoitus kansainvälisestä sitoutumisesta huumeidenkäytön ja sen aiheuttamien haittojen vähentämiseen.
Å nå disse målene er en stor utfordring som bare vil kunne overvinnes dersom det er bred oppslutning om gjennomføringen av planlagte tiltak.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen on suuri haaste, ja se onnistuu ainoastaan toteuttamalla laaja-alaisesti kaikki suunnitellut toimet.
Overvåking og evaluering er nøkkelelementer i denne prosessen, ettersom de bidrar til å holde politikken på rett spor og kartlegge fremgangen som gjøres.
Seuranta ja arviointi ovat tärkeä osa tätä prosessia, sillä niiden avulla voimme pitää huumepolitiikkamme kurssissaan ja kartoittaa saavutettua edistymistä.
Konferansen viste at Europa har utviklet seg til å bli et enestående laboratorium for å studere og øke forståelsen av narkotikabruk og narkotikarelaterte tiltak.
Konferenssi osoitti, että Euroopasta on kehittynyt valtava laboratorio, jossa tutkitaan ja selvitetään huumeiden käyttöä ja toimenpiteitä niistä aiheutuvien haittojen torjumiseksi.
Dette byr på store muligheter for kollektiv læring og kunnskapsutveksling.
Tämän ansiosta meille tarjoutuu paljon mahdollisuuksia oppia yhdessä ja jakaa tietoja.
Det er unikt på verdensbasis at en så stor gruppe land med forskjellige kulturer, forener krefter for å bedre forståelsen av og innsatsen mot dette svært sammensatte samfunnsproblemet.
Missäänpäin maailmaa ei ole näin laajaa, kulttuuriltaan erilaisista maista koostuvaa ryhmää, jolla on yhteinen määrätietoinen tavoite ymmärtää paremmin tätä monimutkaista yhteiskunnallista ongelmaa ja tehostaa toimiaan sen torjumiseksi.
Dette kommer til uttrykk i utviklingen av et tversgående narkotikaovervåkingssystem som omfatter 30 land med en samlet befolkning på over en halv milliard mennesker.
Tämä näkyy poikittaisen huumeidenseurantajärjestelmän kehittämisessä, joka kattaa 30 valtiota ja yhteensä yli 0,5 miljardia asukasta, sekä myös EU:n huumausainestrategiassa ja toimintasuunnitelmassa, joiden tarkoituksena on arvioida saatavissa olevaa tietoa ja käyttää sitä yhteisen käytännön toiminnan pohjana.
Det kan også ses i EUs narkotikastrategi og -handlingsplan, som er verktøyer utformet for å gjøre opp status for informasjonen som er tilgjengelig, og omsette den til konkret og felles handling.
Asia on erityisen tärkeä nyt, kun jäsenvaltioiden on valittava huolellisesti rahoituksensa painopistealueet ja keskityttävä yhä enemmän tehdyistä panostuksista saatavan hyödyn maksimointiin.
Vi er sikre på at denne rapporten gir et godt bidrag til denne prosessen.
Uskomme vahvasti, että tämänvuotinen
• Europaparlamentet, Rådet for Den europeiske union – særlig Den horisontale narkotikaarbeidsgruppen – og Europakommisjonen,
• Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto – etenkin sen horisontaalinen huumausainetyöryhmä – ja Euroopan komissio
• Europarådets Pompidou-gruppe, FNs kontor for narkotika og kriminalitet (UNODC), Verdens helseorganisasjons regionkontor for Europa, Interpol, Verdens tollorganisasjon (WCO), ESPAD-prosjektet og Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN),
• Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmä, Yhdistyneiden Kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimisto, WHO:n Euroopan-aluetoimisto, Interpol, Maailman tullijärjestö, ESPAD-hanke ja Ruotsin Centralförbundet för alkohol och narkotikaupplysning (CAN)
• Oversettelsessenteret for Den europeiske unions organer og Kontoret for De europeiske fellesskaps offisielle publikasjoner.
• Euroopan unionin elinten käännöskeskus ja Euroopan unionin julkaisutoimisto.
Kontaktpunktene er utnevnt av sine respektive regjeringer som nasjonal myndighet med ansvar for å levere narkotikainformasjon til EONN.
Yhteyspisteet ovat kansallisia viranomaisia, joista maan hallitus on vastuussa ja jotka toimittavat huumeita koskevaa tietoa EMCDDA:lle.
Kontaktinformasjon for de nasjonale kontaktpunktene er lagt ut på http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Kansallisten yhteyspisteiden yhteystiedot ovat seuraavassa osoitteessa: http://www.emcdda.europa.eu/about/partners/reitox-network
Denne årsrapporten er basert på informasjon EONN har mottatt fra EUs medlemsstater, søkerlandene Kroatia og Tyrkia, samt Norge, i form av en nasjonal rapport.
Tämä vuosiraportti perustuu tietoihin, joita seurantakeskus on saanut EU:n jäsenvaltioilta, jäsenehdokasvaltioilta Kroatialta ja Turkilta sekä Norjalta kansallisen raportin muodossa.
De statistiske dataene som presenteres her, gjelder for år 2007 (eventuelt siste år med tilgjengelige data).
Tässä esitetyt tilastotiedot koskevat vuotta 2007 (tai viimeisintä vuotta, jolta tietoja on saatavissa).
Detaljprisene på narkotika som rapporteres til EONN, er prisen til bruker.
EMCDDA:lle ilmoitetuilla huumeiden vähittäiskaupan hinnoilla tarkoitetaan käyttäjän maksamaa hintaa.
Rapporter om renhet eller styrke er fra de fleste land basert på en prøve tatt av alle beslaglagte stoffer, og det er generelt ikke mulig å knytte de innrapporterte dataene til et bestemt nivå av narkotikamarkedet.
Useimpien maiden ilmoittamat huumeiden puhtautta tai väkevyyttä koskevat tiedot perustuvat otantaan kaikista takavarikoiduista huumeista, eikä ilmoitettuja tietoja voida yleensä suhteuttaa mihinkään huumemarkkinoiden tiettyyn tasoon.
Når det gjelder renhet, styrke og detaljpris, er analysene basert på rapporterte gjennomsnittsverdier eller typetall, eller i mangel av dette, på middelverdier.
Puhtautta tai väkevyyttä ja katukauppahintoja koskevat analyysit perustuvat ilmoitettuihin keskiarvoihin tai tyyppiarvoihin (moodeihin) tai, jollei sellaisia ole, mediaaneihin.
Rapporter om prevalensen av narkotikabruk basert på generelle befolkningsundersøkelser viser i hovedsak til aldersgruppen 15–64 år.
Yleisiin väestötutkimuksiin perustuvissa huumeidenkäytön yleisyyttä koskevissa tiedoissa perusjoukkona on useimmiten maan 15–64-vuotias väestö.
Land som bruker andre øvre eller nedre aldersgrenser, er bl.a. Bulgaria (18–60), Den tsjekkiske republikk (18), Danmark (16), Tyskland (18), Ungarn (18–59), Malta (18), Sverige (16) og Storbritannia (16–59).
Eri ylä- tai alaikärajoja käyttäviä maita ovat muun muassa Bulgaria (18–60), Tšekki (18), Tanska (16), Saksa (18), Unkari (18–59), Malta (18), Ruotsi (16) ja Yhdistynyt kuningaskunta (16–59).
Prevalenstallene for Storbritannia viser til England og Wales.
Yhdistyneen kuningaskunnan levinneisyystiedot kattavat Englannin ja Walesin.
Klienter som er inne i et behandlingsopplegg ved årets begynnelse, er ikke inkludert i dataene. Når andelen behandlingssøknader for et primærrusmiddel oppgis, er nevneren antallet søknader der primærrusmiddelet er kjent.
Kyseisen vuoden alussa jatkuvassa hoidossa olevat asiakkaat eivät sisälly tietoihin.
Analyser av trender er bare basert på land som har lagt fram tilstrekkelig tallmateriale til å beskrive endringer i den aktuelle tidsperioden.
Suuntauksia on analysoitu ainoastaan niiden maiden osalta, jotka toimittavat riittävästi tietoja ilmoitettuna ajanjaksona tapahtuneista muutoksista.
Tall for 2006 kan erstatte manglende 2007-verdier i analyser av trender på narkotikamarkedet.
Vuoden 2007 puuttuvat arvot on voitu korvata vuoden 2006 luvuilla huumemarkkinoiden suuntausanalyyseissa.
Trender for priser er korrigert for inflasjon på nasjonalt plan.
Hintojen suuntaukset on inflaatiokorjattu kansallisesti.
Informasjon om hvilke intervensjoner som finnes i Europa og deres tilgjengelighet, er oftest basert på en informert vurdering fra nasjonale eksperter, innhentet gjennom strukturerte spørreskjemaer.
Tiedot saatavuudesta ja erilaisten toimenpiteiden tarjonnasta Euroopassa perustuvat yleensä kansallisten asiantuntijoiden perusteltuihin käsityksiin, jotka on kerätty strukturoitujen kyselylomakkeiden avulla.
Begrepet “rapporter” i forbindelse med brudd på narkotikalovgivningen kan ha forskjellig innhold alt etter land.
Huumerikosten yhteydessä käsitteellä ”ilmoitukset” voidaan tarkoittaa eri asioita eri maissa.
Årsrapporten er tilgjengelig på 23 språk og kan lastes ned fra http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2009
Vuosiraportti on ladattavissa 23 kielellä seuraavasta osoitteesta: http://www.emcdda.europa.eu/publications/annual-report/2009
Statistiske opplysninger 2009 (http://www.emcdda.europa.eu/stats09) inneholder alle kildetabeller som den statistiske analysen i årsrapporten er basert på.
Vuoden 2009 tilastotiedotteessa (http://www.emcdda.europa.eu/stats09) esitetään kaikki lähdetaulukot, joihin vuosiraportin tilastoanalyysi perustuu.
Her finnes også nærmere opplysninger om metodene som er brukt, samt et hundretalls andre statistiske grafer.
Se sisältää myös lisätietoja käytetyistä menetelmistä ja noin sata muuta tilastokaaviota.
Landoversikter (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) inneholder en grafisk presentasjon av de viktigste aspektene ved narkotikasituasjonen i det enkelte land.
Maakohtaiset katsaukset (http://www.emcdda.europa.eu/publications/country-overviews) tarjoavat korkeatasoisen graafisen yhteenvedon kunkin maan huumetilanteen tärkeimmistä näkökohdista.
Kommentar Å treffe et bevegelig mål – utfordringen ved å utarbeide en pragmatisk politisk respons på et narkotikaproblem i stadig endring
Yleiskatsaus Osuminen liikkuvaan kohteeseen – käytännönläheisen poliittisen lähestymistavan kehittäminen jatkuvasti muuttuvaan huumeongelmaan on haaste
Politisk enighet åpner for en mer målrettet handlingsplan mot narkotika på dette området.
Poliittinen yksimielisyys mahdollistaa tarkemmin kohdennetun toimintasuunnitelman huumeasioissa steriilien injektiotarvikkeiden tarjontaan verivälitteisten tartuntatautien riskin vähentämiseksi, mikä on selkeä osoitus toiminnan vaikuttavuudesta tällä alalla.
I det store og hele synes det ifølge senere politiske erklæringer, som om USA beveger seg i retning mot den europeiske modellen.
Yleisestikin Yhdysvallat näyttää viimeaikaisten poliittisten lausuntojen perusteella siirtyvän lähemmäksi eurooppalaista mallia.
Etter UNGASS-møtet var det også bred enighet om behovet for en effektiv, global overvåking av narkotikafenomenet, særlig med tanke på de stadig større problemene i utviklings- og overgangsland.
UNGASS-kokouksessa syntyi lisäksi vahva yksimielisyys siitä, että tarvitsemme huumeilmiön tehokasta maailmanlaajuista seurantaa – varsinkin kehitysmaiden ja siirtymätalousmaiden jatkuvasti kasvavien ongelmien vuoksi.
Rapporteringsmekanismen som er utviklet for å vurdere gjennomføringen av UNGASS’ handlingsplaner, er blitt kritisert.
Kun siitä luovutaan, merkittävät työn osa-alueet jäävät nykyisen maailmanlaajuisen raportoinnin ulkopuolelle.
Men dersom den avvikles, vil viktige arbeidsområder, særlig når det gjelder etterspørselsreduserende tiltak, bli liggende utenfor det eksisterende globale rammeverket for rapportering.
Tämä koskee erityisesti kysynnän vähentämiseen liittyviä toimenpiteitä.
Dette vil trolig bli et viktig tema på den forestående sesjonen i FNs narkotikakommisjon.
Asia noussee tärkeäksi keskustelunaiheeksi YK:n huumausainetoimikunnan tulevassa istunnossa.
Rettspraksis vs. konkurrerende politiske mål
Kilpailevien poliittisten tavoitteiden vaikutus lainvalvontakäytäntöihin
Denne rapporten dekker en periode som er viktig i narkotikapolitikken, både i og utenfor Europa.
Tämä raportti kattaa huumausainepolitiikan kannalta tärkeän jakson Euroopassa ja koko maailmassa.
I Den europeiske union har vi hatt evalueringen av handlingsplanen mot narkotika for 2005–2008 – den femte i rekken – og utarbeidelsen og lanseringen av oppfølgeren for perioden 2009–2012.
Euroopan unionissa on arvioitu EU:n huumausaineiden torjuntaa koskevaa toimintasuunnitelmaa (2005–2008) sekä luonnosteltu ja käynnistetty sen seuraaja vuosiksi 2009–2012.
Selv om oppmerksomheten ofte rettes mot forskjellene i medlemsstatenes narkotikapolitikk, råder det nå påtagelig enighet i diskusjonene på europisk plan sett i historisk perspektiv.
Vaikka huomio kiinnittyy usein jäsenvaltioiden huumepolitiikkojen välisiin eroihin, keskusteluissa ilmennyt huomattava yksimielisyys on historiallisesti arvioiden merkittävä.
Medlemsstatene har fortsatt egne politiske perspektiver, som i noen grad gjenspeiler særegne nasjonale realiteter, men på mange områder virker debatten likevel stadig mer moden og drevet av enighet.
Vaikka jäsenvaltioiden poliittiset katsantokannat voivatkin yhä poiketa toisistaan ja siten osin heijastaa eri maiden erilaista todellisuutta, keskustelu näyttää monilla aloilla kypsyneen ja perustuvan yhteisymmärrykseen.
Dette har lagt til rette for en ny handlingsplan for EU som kan beskrives som pragmatisk, fokusert og målrettet.
Näin EU:lle on saatu uusi toimintasuunnitelma, jota voidaan kuvata käytännönläheiseksi, keskitetyksi ja kohdennetuksi.
Denne tilnærmingsmåten viser seg konkret gjennom den oppmerksomhet som rettes mot bestemte områder som: forebygging av narkotikarelaterte dødsfall, arbeid innen fengselsmiljøet, forbedring av behandlingskvaliteten og andre tiltak.
Lähestymistapa näkyy kouriintuntuvasti siinä, että toimintasuunnitelmassa huomioidaan tietyt käytännön osatekijät, kuten huumekuolemien ennaltaehkäisy, vankilatyö sekä hoidon ja muiden toimenpiteiden laadun kohentaminen.
Håndhevelse av narkotikalovgivningen har fått en høy profil i årets rapport, og en utgave av «Utvalgte aspekter» tar opp straffeutmåling og andre utfall for personer som tiltales for narkotikaforbrytelser.
Huumelainsäädännön valvonnalle on annettu keskeinen sija tämänkertaisessa vuosiraportissa ja erityiskysymyksenä käsitellään huumausainerikoksista syytettyjen henkilöiden tuomitsemista ja muita seuraamuksia.
Antallet brudd på narkotikalovgivningen som rapporteres i Europa, fortsetter å øke.
Euroopassa ilmoitetut huumausainelakien rikkomiset lisääntyvät edelleen.
Og til tross for at dataene er vanskelige å tolke, reiser denne observasjonen spørsmål om i hvor stor grad rettspraksis er i tråd med de politiske målsettingene på området.
Tietojen vaikeatulkintaisuudesta huolimatta tämä havainto saa miettimään, missä määrin alan lainvalvontakäytännöt ovat poliittisten tavoitteiden tasalla.
Generelt kan man si at den narkotikapolitiske debatten i Europa har beveget seg mot et standpunkt som innebærer at innsatsen for bekjempelse bør settes inn mot forsyning, snarere enn mot bruken, av narkotika. I tråd med dette har enkelte land utvidet strafferammene eller innført minstestraffer for lovbrudd knyttet til narkotikaforsyning.
Kansainvälisesti yleisön ja ammattilaisten laaja kiinnostus on virinnyt keskusteluista, jotka ovat johtaneet maailmanlaajuisen huumeongelman torjumista koskevan uuden poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman hyväksymiseen Yhdistyneissä Kansakunnissa vuoden 1998 yleiskokouksen ylimääräisessä istunnossa (UNGASS) asetettujen tavoitteiden tarkistuksen jälkeen.
I hvilken grad denne fokusendringen, bort fra brukerne og over på leverandørene av narkotika, gjenspeiles i politiets praksis, er vanskelig å måle.
Euroopan ääni on kuulunut tässä keskustelussa voimakkaana ja vaatinut tasapainoista, tieteellisesti perusteltua ja inhimillistä huumepolitiikkaa.
Bare i noen få land er antallet lovbrudd knyttet til narkotikaforsyning høyere enn antallet lovbrudd mot besittelse.
Näin olemme onnistuneet varmistamaan, että vuoden 1998 alkuperäisten UNGASS-asiakirjojen keskeiset edistykselliset osat on säilytetty lopullisessa sopimuksessa.
Antallet lovbrudd knyttet til forsyning har hatt en generell økning, men antallet lovbrudd knyttet til besittelse eller bruk av narkotika, har også økt, og i enda større grad.
Vaikka keskustelut ovat käyneet YK:ssa välillä kiivainakin ja perustuneet aika ajoin vakiintuneisiin poliittisiin ja ideologisiin kantoihin, ilmassa on ollut myös merkkejä käytännönläheisemmän ja perustellumman lähestymistavan yleistymisestä tehokkaan toiminnan määrittelyssä.
I Europa sett under ett er bildet når det gjelder forsyningsrelaterte lovbrudd mer sammensatt, og dataene på mellomlang sikt viser at
Esimerkiksi Yhdysvallat on lieventänyt suhtautumistaan
Internasjonalt har en betydelig interesse både i offentligheten og i fagkretser blitt stimulert av drøftelsene i forbindelse med vedtaket av FNs nye politiske erklæring og handlingsplan for bekjempelse av narkotikaproblemet globalt, som fant sted i etterkant av gjennomgangen av målene vedtatt av FNs generalforsamlings spesialsesjon (UNGASS) i 1998.
Yleisesti arvioiden eurooppalaisessa poliittisessa keskustelussa on siirrytty sille kannalle, että etusija on annettava mieluummin huumeiden tarjontaan kuin käyttöön kohdistuville kielloille.
I denne debatten har Europa tatt kraftig til orde for en narkotikapolitikk som er balansert, vitenskapelig basert og human.
Niinpä tarjontarikoksista määrättäviä lakisääteisiä rangaistuksia onkin kovennettu tai on otettu käyttöön vähimmäisrangaistusasteikot.
Dette har bidratt til å sikre at man i den endelige avtalen beholdt de mest sentrale elementene i de opprinnelige UNGASS-dokumentene fra 1998.
On vaikea hahmottaa, missä määrin painopisteen siirto käyttäjistä tarjoajiin näkyy lainvalvontakäytännöissä.
Tjenestetilbudet til narkotikabrukere i Europa blir stadig mer mangfoldig og inngår i en integrert omsorgspakke.
Huumeiden käyttäjille Euroopassa tarjottavat palvelut ovat jatkuvasti monipuolistuneet, ja niitä tarjotaan osana integroitua hoitopakettia.
Dette gjenspeiles både begrepsmessig og i praksis.
Tämä näkyy sekä teoriassa että käytännössä.
For eksempel blir skadereduserende tiltak og behandling i stadig større grad knyttet opp mot hverandre og tilbys av de samme tjenesteleverandørene.
Esimerkiksi haittojen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet ja hoitotoimenpiteet liittyvät entistä tiiviimmin toisiinsa, ja niistä huolehtivat samat palveluntarjoajat.
Selv om det er bred anerkjennelse av viktigheten av sosial reintegrasjon, forblir dette feltet dårlig utviklet, og narkotikabrukerne opplever fortsatt betydelige vansker med å finne en jobb så vel som en tilfredsstillende bolig og derved komme i gang med aktiviteter som ikke er knyttet til narkotika.
Vaikka sosiaalisen kuntoutuksen merkitys on laajalti tunnustettu, ala on edelleen heikosti kehittynyt, ja huumeiden käyttäjillä on yhä melkoisia vaikeuksia työpaikan ja käyttökelpoisen asunnon löytämisessä ja muiden kuin huumeisiin liittyvien vapaa-ajanviettotapojen omaksumisessa.
En grundig gjennomgang av straffeutmålingen for brudd på narkotikalovgivningen i Europa som følger denne rapporten, undersøker nærmere hva som skjer med dem som bryter narkotikalovgivningen.
Tähän raporttiin liittyvässä perusteellisessa arviossa huumausainerikoksista Euroopassa annetuista tuomioista selvitetään, mitä huumausainelakia rikkoville tapahtuu.
Frihetsberøvelse er vanlig for forsyningsrelaterte lovbrudd, men straffen som idømmes ligger ofte i den nedre enden av tilgjengelig straffeskala, gjennomsnittlig tre år eller mindre.
Tuomitseminen vapausrangaistukseen on yleistä tarjontarikoksissa, mutta tuomiot ovat yleensä rangaistusasteikon lievemmästä päästä, keskimäärin enintään kolme vuotta.
Dette kan være et uttrykk for det faktum at mange av dem som tiltales, befinner seg i nederste enden av forsyningskjeden, f.eks. langere og avhengige som også selger narkotika for å finansiere eget forbruk.
Tämä voi johtua yksinkertaisesti siitä tosiasiasta, että monet syytteeseen joutuneista sijoittuvat tarjontaketjun loppupäähän ja että he ovat esimerkiksi katukauppiaita tai huumeriippuvaisia, jotka rahoittavat omaa käyttöään myös myymällä huumeita.
Dette har implikasjoner for utarbeidelsen av retningslinjer for utmålingen av minstestraff, særlig om intensjonen er å avskrekke karrierekriminelle på høyt nivå fra å involvere seg i narkotikaforsyning.
Tällä havainnolla on seurannaisvaikutuksia vähimmäisrangaistuksia koskevien suuntaviivojen kehittämiseen, jos haluamme torjua suurrikollisten osallistumista huumausaineiden tarjontaan.
Selv om det er gjort framskritt når det gjelder behandlingen av narkotikabrukere i Europa, er utviklingen ujevn både med hensyn til hvilke stoffer det fokuseres på, og den geografiske dekningen.
Useimmissa maissa vapausrangaistuksia määrätään harvoin huumeiden käyttö- tai hallussapitorikoksista.
De største framskrittene er gjort på området substitusjonsbehandling med opioider, der rundt 650 000 nå får behandling, et tall som stadig øker.
Tästä huolimatta prosentuaalisesti pieni osa vastaajista tuomitaan välittömään vankeusrangaistukseen, mahdollisesti koventamisperusteiden vuoksi.
Øst-Europa sett under ett bidrar imidlertid bare til en liten andel av denne totalen, noe som tyder på at det er behov for å utvide tjenestetilbudet i enkelte land.
Tämä tarkoittaa, että yhä useammat rikosoikeusjärjestelmän kanssa kosketukseen joutuvat huumeidenkäyttäjät tuomitaan ainoastaan hallinnolliseen tai lievään seuraamukseen.
I de fleste land blir frihetsberøvelse sjelden idømt for bruk eller besittelse av narkotika.
Jos huumeiden käyttäjien hoidossa onkin Euroopassa edistytty, edistyminen on ollut epätasaista sekä kohteena olevien päihteiden että maantieteellisen kattavuuden suhteen.
Når det er sagt, vil en liten prosentandel av dem som blir stilt for retten, bli dømt til ubetinget fengsel, muligens på grunn av skjerpende omstendigheter.
Kehitys on ollut suurinta opioidien korvaushoidossa, sillä hoidossa olevan väestön määrä on 650 000 hengen paikkeilla, ja se kasvaa yhä.
Det betyr at stadig flere narkotikabrukere kommer i kontakt med strafferettssystemet for bare å få en administrativ eller mildere straff.
Silti koko Itä-Euroopan osuus tästä kokonaismäärästä on pieni, mikä viittaa siihen, että palvelujen laajentamiseen on tarvetta eräissä maissa.
Hvis man ser bort fra en mulig avskrekkende virkning slike tiltak måtte ha, gjenstår likevel spørsmålet om i hvilken grad denne kontakten med enkelte grupper av narkotikabrukere utgjør en tapt mulighet til å iverksette andre etterspørselsreduserende tiltak.
Useissa eri maissa on havaittu, että yleislääkärien osallistuminen hoidon tarjontaan voi laajentaa tarjontaa.
På dette området har enkelte land funnet innovative løsninger, men disse er generelt sjeldne.
Erikoistuneiden keskusten kanssa tehdyt yhdistetyn hoidon järjestelyt antavat tukea yleislääkäreille ja samalla varmistavat hoidon laadun.
Til tross for at det i de fleste land er teoretisk mulig å fortsette eller påbegynne substitusjonsbehandling i fengsler, viser dette seg ofte vanskelig i praksis.
Vaikka useimmissa maissa korvaushoidon jatkaminen tai aloittaminen on teoriassa mahdollista myös vankiloissa, käytännössä se on usein hankalaa.
Gitt det store antallet narkotikabrukere i europeiske fengsler, er det et presserende behov for å utvide behandlingsmuligheter av alle slag i dette miljøet.
Kun otetaan huomioon Euroopan vankiloissa olevien huumeidenkäyttäjien määrä, tarve laajentaa hoitomahdollisuuksia näissä ympäristöissä on pakottava.
EUs handlingsplan anerkjenner dette, men området er fortsatt forsømt i de fleste land.
Vaikka tämä tunnustetaan EU:n toimintasuunnitelmassa, kyseinen osa-alue jätetään useimmissa maissa yhä vaille huomiota.
Ettersom de som tiltales for narkotikalovbrudd er en variert gruppe, er behovsvurderinger et særlig viktig tema for utvilklingen av tjenestetilbudet på dette området.
Koska huumausainerikoksista syytteeseen asetetut ovat todennäköisesti varsin kirjava ryhmä, tarpeiden arviointi on erityisen tärkeä osa alan palvelujen kehittämistä.
Når det gjelder helserelaterte tiltak, spenner disse over et spekter fra forebygging, opplysning og skadereduksjon til kortvarige intervensjoner og, når det trengs, henvisning til spesialisert narkotikabehandling og sosialt støtteapparat.
Terveyteen liittyvien toimenpiteiden osalta käytäntö vaihtelee ennaltaehkäisyä, koulutusta ja haittojen vähentämistä korostavista lähestymistavoista lyhytkestoisiin toimenpiteisiin ja – silloin kun tähän on oikeus – ohjaamiseen erikoistuneisiin huumehoito- ja sosiaalitukipalveluihin.
Å få utviklet en fungerende modell som sikrer hensiktsmessige henvisningsforløp, vil trolig utgjøre en organisasjonsmessig utfordring.
Käyttökelpoisen, asianmukaisiin hoitoonohjauspolkuihin johtavan mallin kehittäminen on oletettavan haasteellista organisatorisesti.
Portugal har forholdt seg noe annerledes til dette problemet.
Portugalissa tähän ongelmaan on puututtu hieman eri tavalla.
Bruk av narkotika er ikke lenger gjenstand for strafferettslige sanksjoner, og de som tas for besittelse av narkotika, henvises direkte til en spesialnemnd for behovsvurdering. Nemndene omtales som “nemnder for bekjempelse av narkotikabruk” og kan ilegge bøter, men straff er ikke hovedmålsettingen.
Huumeiden käytöstä ei enää langeteta rikosoikeudellisia seuraamuksia, vaan henkilöt, joiden hallusta tavataan huumeita, ohjataan tarpeiden arvioimista varten suoraan huumausaineiden vieroituslautakunnaksi nimettyyn
Tjenestetilbudet og forståelsen av hva som utgjør effektiv omsorg når de gjelder andre stoffer enn opioider, er mindre godt utviklet i Europa.
Muiden huumeiden kuin opioidien yhteydessä palvelujen saatavuus on Euroopassa heikompaa samoin kuin tietomme siitä, mikä on tehokasta hoitoa.
I tillegg har utviklingen innen nevrovitenskap ikke bare økt vår forståelse av de biologiske mekanismene ved avhengighet, men begynner nå også å bidra til en del innovative løsninger.
Tämä ongelma on nyt kuitenkin vähitellen myönnetty ja yhä useammissa eurooppalaisissa tutkimushankkeissa ja pilottiohjelmissa käsitellään piristeiden ja kannabiksen
Ny dokumentasjon viser at Europa går mot en periode med nedgang i cannabisbruken
Yleiskatsaus: Euroopan muuttuvaan huumeongelmaan vastaaminen ja historialliset tekijät sekä tarkasteltava huume- ja sosiaalipolitiikan vaikutusta.
Anslag over narkotikabruk — i korte trekk
käyttäjien hoitotarpeita.
De estimatene som presenteres her, gjelder den voksne befolkningen (15–64 år) og er basert på de nyeste tilgjengelige dataene.
Myös neurotieteiden kehitys on lisännyt tietämystämme riippuvuuden biologisista mekanismeista, ja sen perusteella on nyt alettu kehittää innovatiivisia lähestymistapoja.
For fullstendige datasett og informasjon om metodene som er benyttet, se ledsagende statistiske opplysninger.
Esimerkkinä voidaan mainita Euroopassa laajamittaisesti parhaillaan tutkittava kokaiinirokote.
Bruk siste år: om lag 22,5 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
Uusien kannabishoitohakemusten määrä saattaa parhaillaan vakiintua lisäännyttyään keskeytyksettä useiden vuosien ajan.
Bruk siste måned: om lag 12 millioner europeere
On epäselvää, missä määrin tämä riippuu käyttötavoista tai palvelukapasiteetista.
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: Variasjoner fra 0,4 % til 14,6 %
Kannabiksen ongelmakäytön paras käyttäytymisindikaattori saadaan ekstrapoloimalla kyseisen huumausaineen päivittäisten käyttäjien määrän arvioita.
Livstidsprevalens: om lag 13 millioner (3,9 % av alle voksne i Europa)
Päivittäisen käytön suuntauksia on vaikea hahmottaa, mutta käytettävissä olevat tiedot eivät viittaa yleiseen vähenemiseen.
Bruk siste år: 4 millioner voksne i Europa, eller én tredel av alle som har livstidserfaring
EMCDDA arvioi, että kannabista päivittäin tai lähes päivittäin käyttävien nuorten aikuisten määrä sijoittuu jonnekin 2:n ja 2,5 prosentin välille, joskin nuorten miesten osuus on huomattavasti suurempi.
Bruk siste måned: om lag 1,5 millioner
Riskialtis väestönosa on siis suuri, ja tämän ryhmän palvelutarpeita on tärkeää ymmärtää paremmin.
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: Variasjoner fra 0,0 % til 3,1 %
Heroiini ja kokaiini: ei vahvoja merkkejä ongelman pienenemisestä
Cannabisbruken økte drastisk på 1990-tallet, så mye at nærmere en firedel av alle voksne i Europa nå rapporterer at de har brukt stoffet minst én gang.
Kannabiksen suosio kasvoi voimakkaasti 1990-luvulla siinä määrin, että nyt lähes neljännes kaikista Euroopan aikuisista ilmoittaa käyttäneensä tätä huumetta ainakin kerran.
Siden har situasjonen stabilisert seg, og de aller nyeste dataene understøtter klart analysen i fjorårets rapport som tilsier en generell nedgang i bruken av stoffet.
Tämän jälkeen tilanne vakiintui vähitellen, ja uusimmat tiedot tukevat erittäin vahvasti viimevuotisessa raportissa esitettyä päätelmää kannabiksen käytön yleisestä vähenemisestä.
Av særlig interesse er de siste resultatene fra Den europeiske undersøkelsen av europeiske skoleelevers rusmiddelvaner (ESPAD), som gir et innblikk i tidstrendene for rusmiddelbruk blant skoleelever.
Erityisen kiintoisia ovat alkoholista ja muista huumausaineista tehdyn koulukyselyn uusimmat tulokset, sillä niistä saadaan yleiskuva koululaisten huumeidenkäytön aikasuuntauksista.
De mønstrene som avtegner seg her, vil trolig senere vise seg i eldre kohorter.
Heidän keskuudessaan havaitut käyttötavat ilmenevät myöhemmin todennäköisesti myös vanhemmissa ikäkohorteissa.
Det er interessant å merke seg at akkurat som ulike tidsmessige mønstre kan sees i den oppadgående trenden for cannabisbruk i fortiden, synes dette mønsteret nå å gjenta seg med motsatt fortegn.
On kiintoisaa, että samat ajalliset mallit, jotka havaittiin aiemmin kannabiksen kasvavan suuntauksen aikana, näyttävät nyt toistuvan käytön muuttuessa toiseen suuntaan.
For eksempel var Storbritannia, et av de første landene som registrerte høy prevalens, også blant de første som rapporterte om nedgang i bruken.
Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta, josta ilmoitettiin ensimmäisten joukossa suuria levinneisyysarvoja, kuului myös ensimmäisiin käytön vähenemisestä ilmoittaneisiin maihin.
Dette mønsteret kan nå sees i de fleste andre vesteuropeiske land.
Tämä kuvio näkyy nyt useimmissa muissakin Länsi-Euroopan maissa.
I Øst-Europa har bruksnivåene fortsatt å stige i de fleste landene inntil nylig.
Useimmissa Itä-Euroopan maissa käyttö lisääntyi vielä viime aikoihin asti.
Men selv i disse landene er det blant ungdom tegn til en stabilisering, slik at om mønsteret fra andre steder gjentar seg, kan man forvente en påfølgende nedgang.
Nyt näissäkin maissa näkyy merkkejä nuoren väestön käytön vakiintumisesta, ja jos muualla havaittu malli toistuu, käytön voidaan odottaa laskevan jatkossa.
Livstidsprevalens: om lag 10 millioner (3,1 % av alle voksne i Europa)
Kannabiksen kaltaisen huumeen käytön suosioon vaikuttavien tekijöiden ymmärtäminen on tietenkin tärkeää.
Bruk siste år: om lag 2,5 millioner, eller én firedel av alle som har livstidserfaring
Meidän on kuitenkin varottava johtamasta tilanteesta yksinkertaisia syy-seuraussuhteita.
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: Variasjoner fra 0,1 % til 3,5 %
Kansallisella ja EU:n politiikalla on voinut olla oma vaikutuksensa näihin suuntauksiin.
Livstidsprevalens: om lag 12 millioner (3,5 % av alle voksne i Europa)
Käyttö vähenee kuitenkin myös Yhdysvalloissa ja Australiassa.
Bruk siste år: om lag 2 millioner, eller én seksdel av alle som har livstidserfaring
Tämä viittaa siihen, että laajemmat sosiaalis-kulttuuriset tekijät ovat todennäköisesti tärkeitä.
Å forstå hvilke faktorer som påvirker populariteten for et stoff som cannabis, er selvsagt viktig.
Euroopan yleiskuvasta erottuu pieni maaryhmä, jonka jäsenet sijaitsevat pääasiassa Pohjois- ja Etelä-Euroopassa ja jossa kannabiksen käyttö on ollut tasaisen vähäistä jo jonkin aikaa.
Man må imidlertid være forsiktig med å utlede enkle årsakssammenhenger.
Näissä maissa vaikuttavien suojaavien tekijöiden ymmärtämisestä olisi niin ikään suurta hyötyä.
I Europa sett under ett er det en liten gruppe land som utmerker seg, hovedsaklig i nord og sør, hvor cannabisbruken har holdt seg lav og stabil i noen tid.
Tässäkin kohdin analysoinnissa on otettava täysimääräisesti huomioon kulttuuriset, sosiaaliset
Variasjoner mellom landene mht. bruk siste år: Variasjoner fra 0,0 % til 1,3 %
Lisäksi selkeän kuvan saamista vaikeuttaa eri indikaattoreista peräisin olevien tietojen hankala yhteensovittaminen.
Problembrukere av opioider: anslått til mellom 1,2 og 1,5 millioner europeere
Sama koskee katukaupassa myydyn kokaiinin puhtautta useimmissa maissa.
Narkotikainduserte dødsfall sto for 4 % av alle dødsfall blant europeere i alderen 15–39 år, og opioider ble påvist i om lag tre firedeler av dødsfallene
Kokaiinimarkkinoiltaan suuressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa puhtauden lasku on ollut viime aikoina huomattavaa.
Mer enn 50 % av alle søknader om narkotikabehandling gjelder opioider
Nämä tiedot voivat viitata kokaiinin saatavuuden heikentymiseen, joskaan muut tiedot eivät tue tätä päätelmää.
Om lag 650 000 opioidbrukere mottok substitusjonsbehandling i 2007
Tämän huumeen takavarikoiden lukumäärä kasvaa yhä ja hinnat laskevat.
I motsetning til dataene for generelle bruksnivåer, er de nyeste analysene av mønstrene for problematisk cannabisbruk i Europa mer variert og mindre oppmuntrende.
On saatu viitteitä uusien, Itä-Euroopan halki kulkevien salakuljetusreittien käyttöönotosta. Tämä on voinut haitata torjuntatoimia.
Et forbehold her er at vi ennå ikke har gode måltall for avhengighet eller problematisk bruk, og selv om det har vært en viss framgang på dette feltet, må vi forholde oss til mer indirekte indikatorer.
Kokaiinin käyttö keskittyy Euroopassa yhä Länsi-Euroopan maihin, joissa suuntaus on yleisesti vakaa tai edelleen kasvava.
Antallet nye behandlingssøknader relatert til cannabisbruk er nå kanskje i ferd med å stabilisere seg, etter å ha steget jevnt i flere år.
Silti on saatu näyttöä siitä, että tämä huume leviää edelleen muihin maihin.
Men i hvilken grad dette gjenspeiler bruksmønstre eller tjenestenes kapasitet, er fortsatt uklart. Pr. i dag vil en ekstrapolering fra estimater over antallet
Kokaiinin perusteella hoitoon hakeutuvien määrä kasvaa niin ikään.
Årsrapport for 2009: Narkotikasituasjonen i Europa daglige brukere av stoffet gi den beste atferdsindikatoren for problematisk bruk av cannabis.
Vuosiraportti 2009: Huumeongelma Euroopassa
Trendene for daglig bruk er vanskelige å vurdere, men tilgjengelige data tyder ikke på noen generell nedgang.
Pikakatsaus – arvioita huumeiden käytöstä Euroopassa
Heroin og kokain: ingen klare tegn til at problemet blir mindre siden 2002, og mange land rapporterer nå om økning i både antall og andelen av behandlingssøknader knyttet til bruk av opioider.
Tässä esitetyt arviot koskevat aikuisia (15–64-vuotiaita) ja perustuvat uusimpaan saatavilla olevaan tietoon.
Det er foruroligende at det i enkelte land er observert heroinproblemer hos en del unge mennesker, noe som tyder på at stoffet kan være i ferd med å komme inn i nye grupper av befolkningen.
Kattavammat tilasto- ja menetelmätiedot on esitetty oheisessa tilastotiedotteessa.
Alt i alt må det sees som skuffende at en positiv analyse av den synkende trenden for heroinrelaterte problemer ikke lenger lar seg underbygge. Og selv om det pr. i dag ikke er belegg for å si at den epidemiske spredningen av heroin vi har sett tidligere er i ferd med å gjenta seg, medfører heroinbruk betydelige helsemessige og sosiale problemer.
korkeina: kulutus ei laske vakiintuneilla alueilla ja lisääntyy edelleen muualla.
Alle indikasjoner på at situasjonen kan forverre seg, særlig nå som Europa går inn i en økonomisk vanskelig periode, gir stor grunn til bekymring.
On mielenkiintoista nähdä, saadaanko tulevaisuudessa kouriintuntuvampaa näyttöä tämän huumeen saatavuuden heikkenemisestä sillä perusteella, että viime aikoina on raportoitu kokaiinin maailmanlaajuisen tuotannon laskeneen.
Det er lite som tyder på at situasjonen bedrer seg når det gjelder bruken av heroin og kokain, de to stoffene som utgjør kjernen i Europas narkotikaproblem.
Heroiini aiheuttaa edelleen suurimman osan huumausaineista johtuvasta sairastuvuudesta ja kuolleisuudesta Euroopassa.
Dette gjelder særlig kokain, hvor man ifølge de nyeste dataene, i tillegg til en nedgang i antatt produksjon, har hatt en reduksjon i beslaglagte volumer i Den europeiske union, samtidig som stoffet som omsettes på gatenivå i de fleste land, ikke er like rent.
Tämän huumeen käyttö on laskenut 1990luvun puolivälistä tai lopusta lähtien, joskaan nykyinen tilanne ei ole yhtä yksiselitteinen, ja se herättää huolta joillain alueilla.
I Storbritannia, som har et stort kokainmarked, har man den senere tiden sett en betydelig nedgang i renheten på stoffet.
Merkittävän laskun jälkeen uusien hoitoon hakeutuvien asiakkaiden määrä on kasvanut vuodesta 2002.
Disse dataene tyder på at tilgjengeligheten av kokain er mindre, men annen informasjon setter spørsmålstegn ved denne konklusjonen.
Merkittävä osa maista ilmoittaa nyt hoitopyyntöjen kasvaneen sekä lukumäärällisesti että suhteellisesti opioideihin verrattuna.
Antallet beslag av stoffet øker fortsatt, prisene faller og det er tegn som tyder på et skifte til nye smuglerruter gjennom Øst-Europa, noe som kan ha vanskeliggjort bekjempelsestiltakene.
Tiedot huumekuolemista, jotka liittyvät suurelta osin heroiinin käyttöön, eivät myöskään osoita paluuta ennen vuotta 2004 havaittuun laskevaan suuntaukseen.
Kokainbruken i Europa er fortsatt konsentrert til landene i vest, hvor trenden generelt er stabil eller fortsatt økende.
Myös huumausainerikokset ja takavarikot ovat kasvussa. On huolestuttavaa, että muutamasta maasta on ilmoitettu nuorison heroiiniongelmasta.
Det er imidlertid dokumentert at stoffet spres videre til andre land. Antallet kokainrelaterte behandlingssøknader går også opp.
Tämä osoittanee, että heroiini kenties leviää uusiin väestönosiin.
Ut fra tilgjengelig dokumentasjon er det mulig å konkludere at i etablerte områder er dagens bruksnivåer fortsatt høye og ikke synkende mens de andre steder fortsetter å stige, men det er indikasjoner på at leverandørene i enkelte viktige markeder kan ha vansker med å møte etterspørselen.
Vaikka meillä ei toistaiseksi ole näyttöä aiempina vuosina ilmenneen heroiininkäytön epideemisen leviämisen toistumisesta, tämän huumeen käytöstä johtuvat terveydelliset ja sosiaaliset ongelmat ovat huomattavat.
I kjølvannet av den siste tidens rapporter om en nedgang i den globale kokainproduksjonen, vil det bli interessant å se om framtiden bringer mer konkrete bevis for at tilgjengeligheten av dette stoffet minker.
Kaikki merkit tilanteen mahdollisesta synkentymisestä aiheuttavat suurta huolta, varsinkin kun Eurooppa on nyt siirtynyt taloudellisten vaikeuksien aikaan.
Heroin står fortsatt for den største andelen av sykdom og dødsfall knyttet til narkotikabruk i Europa.
Huumeiden sekakäyttö ja alkoholin rinnakkaiskäytön ongelmat määrittävät nyt Euroopan huumeongelmaa
Blant unge kan blandingsbruk øke faren for akutte problemer og er prediktivt for utvikling av et kronisk rusmiddelproblem senere i livet.
Silti huumeiden käyttöä koskevassa keskustelussa on useimmiten eroteltu eri päihteet.
Blant eldre, regelmessige narkotikabrukere er blandingsbruk en viktig faktor når det gjelder overdoser, det kompliserer behandlingen og er assosiert med vold og andre lovbrudd.
On vaikea olla tekemättä tästä sellaista johtopäätöstä, ettei tällainen yksiulotteinen näkemys enää riitä, jos haluamme ymmärtää päihteiden käyttötapojen kehitystä Euroopassa.
Kommentar viktig prekursor for syntetiseringen av MDMA, er en mulig forklaring.
Yleiskatsaus: Euroopan muuttuvaan huumeongelmaan vastaaminen
Det er for tidlig å si om denne utviklingen er midlertidig eller markerer en mer signifikant endring i ecstasy-markedet.
”laillisten vaihtoehtojen” markkinoinnin kasvava erikoistuminen on huolestuttavaa kehitystä.
EUs system for tidlig varsling har overvåket mCPP siden 2005, og EONN så vel som Europol følger utviklingen på dette området nøye og skal i 2010 utarbeide en rapport om markedet.
Yhden huumausaineen kysynnän vähentämiseen tähtäävä työ valuu hukkaan, jos samalla avataan mahdollisuus korvaavan, kenties vielä vaarallisemman aineen käyttöön.
rusmidler som er tilgjengelig for europeiske brukere, er økende.
Esimerkki markkinoiden muutosherkkyydestä näkyy ekstaasin saatavuuden viimeaikaisessa kehityksessä.
I denne rapporten nevnes det stadig større utvalget av stort sett ukontrollerte stoffer rettet mot cannabismarkedet, oppfinnsomhet i produksjonen av syntetiske stoffer og økende bekymring for misbruk av reseptbelagte legemidler.
Varhaisen varoituksen järjestelmästä vuoden 2009 alusta lähtien saadut alustavat tiedot antavat kuitenkin viitteitä joidenkin jäsenvaltioiden, esimerkiksi Tanskan ja Alankomaiden, tilanteessa meneillään olevista muutoksista.
I tillegg har man innsett at narkotikaproblemet i Europa kjennetegnes av samtidig bruk av alkohol.
Enimmillään puolessa näissä maissa analysoiduista tableteista ei löytynyt MDMA:ta eikä mitään sen kaltaisia aineita.
Overstadig drikking går også ofte hånd i hånd med rekreasjonsbruk av narkotika, noe som øker risikoen for negative utfall blant unge voksne.
Vaikka mCPP:tä ei mainita YK:n yleissopimusten luetteloissa, siihen on kohdistettu valvontatoimenpiteitä eräissä EU:n jäsenvaltioissa.
Blant kroniske narkotikabrukere er alkoholmisbruk så vanlig at det er mer eller mindre selvsagt, og behovet for å håndtere samtidig alkoholavhengighet er blitt en stadig viktigere problemstilling ved sentrene for narkotikabehandling.
Syyt nykyiseen markkinoiden muutokseen eivät ole aivan selvät, mutta pula MDMA:n synteesissä tarvittavasta tärkeimmästä lähtökemikaalista eli 3,4-metyleenidioksidifenyyli-2-propanonista (PMK) on yksi mahdollinen selitys.
Markedet for syntetiske stoffer preges av stadig større oppfinnsomhet og tilgjengelighet av narkotikaprekursorer
Vielä ei ole varmaa, onko tämä kehitys tilapäinen poikkeama vai merkitseekö se merkittävämpää muutosta ekstaasimarkkinoilla.
EONN konstaterer at situasjonen i Europa med hensyn til tilgjengelighet og bruk av syntetiske stoffer blir stadig mer kompleks og ustabil.
EU:n varhaisen varoituksen järjestelmässä on tarkkailtu mCPP:tä vuodesta 2005.
I tillegg representerer den stadig mer sofistikerte markedsføringen av ”legale alternativer” til illegale rusmidler en foruroligende utvikling.
EMCDDA ja Europol seuraavat alan kehitystä tiiviisti ja laativat raportin markkinoista vuonna 2010.
Endringer i ecstasy-markedet tyder på at innsatsen for å hindre spredning av prekursorer lykkes i stadig større grad, og denne innsatsen kan også ha stor betydning for tilgjengeligheten og bruken av andre stoffer.
Tämänvuotiseen raporttiin liittyy sekakäyttöä koskeva erityiskysymys, jossa selvitetään, miten useiden päihteiden käyttö vaikuttaa erilaisiin huumeidenkäyttäjäryhmiin. Havainnot ovat huolestuttavia.
Eksempelvis er det tegn som tyder på at metamfetamin kan være i ferd med å fortrenge amfetamin i deler av Nord-Europa.
Nuorilla sekakäyttö voi lisätä akuuttien ongelmien riskiä ja ennakoi kroonisen huumeidenkäytön kehittymistä myöhemmällä iällä.
Situasjonen i de nordiske landene bidrar også til bekymringen for at bruken av metamfetamin muligens er i ferd med å spre seg til områder utenfor Tsjekkia.
Vanhempien, säännöllisten käyttäjien keskuudessa sekakäyttö on keskeinen tekijä huumeiden yliannostuksessa, se hankaloittaa huumehoitoa ja liittyy väkivaltaan ja rikollisuuteen.
Tsjekkia har lenge hatt problemer med metamfetamin, men produksjonen har vanligvis foregått i liten skala for personlig eller lokal bruk.
Lisäksi Euroopan kuluttajien saatavilla olevien huumausaineiden valikoima kasvaa koko ajan.
En rekke sentraleuropeiske land rapporterer nå også om en viss bruk av metamfetamin, og Europol rapporterer om at noen få større produksjonsanlegg er oppdaget og avviklet i andre deler av Europa.
Tässä raportissa mainitaan myös kannabismarkkinoille tarkoitettujen, valtaosin sääntelemättömien päihteiden entistä suurempi valikoima, synteettisten huumeiden tuotannon innovaatiot ja yhä suurempi huoli reseptilääkkeiden väärinkäytöstä.