Рішення адміністративного суду від 2014-03-11 00:00:00+02

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства «ТІРА» до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №63 від 25.11.2013 року. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що приватним підприємством «Тіра» було отримано рішення Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу від 25.11.2013 року №63, за результатами здійснення контролю за додержанням законодавсвта про рекламу, по зверненню громадянки [PERSON] начальнику Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів Орехову С.М. Зазначений контроль було проведено у формі позапланової перевірки аптеки №4 мережі приватного підприємства «Тіра», розміщеної за адресою: м. Одеса, вул. Вел.Арнаутська, 99. Позивач вважає оскаржуване рішення таким, що прийняте всупереч законодавчих норм, з огляду на наступне: щодо зовнішніх реклкамних конструкцій, які розміщені на вимогу п.2.12 «Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової, роздрібної торгівлі лікарськими засобами» затверджених наказом Міністерства охорони здоровя України від 31.10.2011 року №723, зареєстрованого в Міністрестві юстиції Уркаїни 7 грудня 2011 року за №1420/20158, де зазначено, що на фасаді будівлі, де розміщується аптечний заклад, згідно із його призначенням повинна бути вивіска із зазначенням виду закладу, до того ж вивіска «Аптека. Тіра. Соціальна» розміщена у відповідності свідоцтва на знак для товарів та послуг №160204, а «зовнішній сигнальний покажчик аптечного закладу та його структурного підрозділу до закладів охорони здоровя України і не є рекламою; щодо внутрішніх «рекламоносіїв» - фотофіксація відображення внутрішнього інтерєру Аптеки на рулонних шторах, що закріплені з внутрішньої сторони вікна, зі змодельованим зображенням аптечного працівника (фармацевта) та назвою відповідних груп товарів - «Вітаміни», «Косметика» на аптечних шафах, не може ідентифікуватися як реклама відповідно до припсів ч.7 статті 8 Закону України «Про рекламу», які встановлюють, що розміщення інформації про виробника товару та/або товар у місцях, де цей товар реальізується чи надається споживачеві, у тому числі на елементах та/або оформлення місця торгівлі, а також безпосередньо на самому товарі та/або його упаковці, не вважаєтсья рекламою; щодо напису «Система знижок» не можна розглядати як «рекламу про знижку цін на продукцію та про розпродаж», тому що насправді напис несе в собі повідомлення, що в мережі аптек ПП «Тіра» діють постійно (тобто безстроково) знижки, що надаються покупцям на підставі внутрішніх дисконтних карт на всі товари аптечного асортименту, відповідно до «Положення про надання покупцям знижок в мережі аптек ПП «Тіра», затверджене комерційним директором 30.04.2012 року; щодо «Соціальних програм», підприємство сприяє реалізації державної політики щодо підтримки і розвитку багатодітних сімей, малозабезпечених сімей, дітей-інвалідів, дітей-сиріт, дитячих садків та притулків, надає допомогу та підтримку незахищеним верствам населення у вигляді фінансової підтримки, благодійної допомоги, аптеки мережі виступають в якості інформаційних центрів та координаторів надання благодійної допомоги від населення, про що і свідчить напис «Соціальні програми». Зазначені пояснення позивачем також надавалися і відповідачу із необхідними документами на вимогу Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 06.08.2013 року, однак не враховуючи пояснень позивача та наданих документів, було прийнято оскаржуване рішення. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд за довольнити його у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. В судовому засіданні 17 лютого 2014 року, представником відповідача було надано письмові заперечення на адміністративний позов, в яких відповідач просив відмовити в задовленні позову, з огляду на наступне. Підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу стала не скарга [PERSON], як про то зазначав позивач, а виявлений головним спеціалістом відділу контролю за рекламною діяльністю та торгівлею на відстані Лукіяновим А.В. факт порушення законодавства та складений відповідно протокол про наявні ознаки порушень. Підтвердженням встановленого факту порушення є фотофіксація. Порушення стосувалися зовнішніх рекламних конструкцій (щодо вивіски «Аптека. Тіра. Соціальна») та рекламоносіїв із внутрішньої сторони вікна програми із зображенням медичних працівників). Для отриманння документів та пояснень зі сторони ПП «Тіра» Інспекцією була направлена Вимога №3556/8 від 02.09.2013 року у відповідь на яку позивач із порушенням встановленого триденного строку наддав відповідні документи, що підтверджують легальність зовнішніх рекламоносіїв. Стосовно рекламоносіїв із внутрішньої сторони вікна аптеки позивачем були надані пояснення, які не надали обгрунтування щодо встановлених порушень, внаслідок чого інспекція з питань захисту прав споживачів в Одеській області 16.09.2013 ркоу прийняла рішення про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу. Того ж дня позивачу було направлено повідомлення про час та дату розгляду справи. 20 жовтня 2013 року вібувся розгляд справи за відсутністю предсьтавника ПП «Тіра» та складений Протокол №63/3 про накладення штрафних санкцій. 25.11.2013 року на підставі матеріалів справи та протоколу №63/3 Інспекцією було винесено №63 про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу на ПП «Тіра» у ромзірі 175,00 грн. Щодо твердження позивача про те, що назви відповідних групп товарів - «Вітаміни», «Косметика» на аптечних шафах, не може ідентифікуватися як реклама, з огляду на те, що це є інформацією про товар, відповідач зазначив, що позивач помилково визначив місце розташування рекламних носіїв у звязку з тим, що ззовні чітко видно рекламування відповідних косметичних та лікарських засобів, а тому ідентифікувати дану інформацію як куточок для споживача не видається можливим. Крім того, відповідно до ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів» інформація про продукцію повинна містити: назву товару, найменування нормативних документів, вимогам яких повинна відповідати вітчизняна продукція, дані про основні властивості продукції,відомості про вміст шкідливих для здоровя речовин, позначку про наявність або відсутність у складі продуктів харчування ГМО, дані про ціну, умови та правила придання продукції, виробник, дату виготовлення та ін. Згідно з ч.2 зазначеної статті, інформація про товар доводиться до відома споживачів продавцем у супровідній документації, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом, прийнятим для окремих видів продукції, або в окремих сферах обслуговування. Таким чином, назви «Вітаміни» та «Косметика» є рекламою, з огляду на те, що дані назви не відповідають вимогам ЗУ «Про захист прав споживачів» до інформації про товар. Щодо твердження позивча про те, що напис «Система знижок» є постійною, що не дає змогу встановити дату початку та закінчення знижок в запереченнях зазначено наступне: стаття 1 ЗУ «Про рекламу», знижка - це тимчасове зменшення ціни товару, яке надається покупцям (споживачам). Виходячи з буквального тлумачення офіційного визначення знижки, знижка не може бути постійною, а якщо знижка є постійною, то це є ціною товару, що обумовлює неправдивість обгрунтування позивача щодо поняття «Система знижок». Також відповідач зазначив про помилковість твердження позивача стосовно того, що вітаміни та косметика не є лікарськими засобами й людина в білому халаті є фармацевтом, в результаті чого неправомірним було застосування Інпекцією ч. 4 та ч.7 ст.21 ЗУ «Про рекламу» виходячи з наступного: згідно із ст.1 ЗУ «Про лікарські засоби» до лвкарських засобів належать, зокрема лікарські косметичні засоби. Державний реєстр лікарських засобів відносить вітаміни до категорії «Лікарські засоби». Міністерство охорони здоровя України Наказом №117 від 29.03.2003 року затвердило Довідник кваліфікаційних характеристик професій працівників системи охорони здоровя, у якому серед інших медичних працівників зазначені й професіонали в галузі Фармації. Приймаючи до уваги зазначене, відповідач просив в задоволенні позову відмовити. Заслухавши думку представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Так, головним спеціалістом відділу контролю за рекламною діяльністю та торгівлею на відстані Лукіяновим А.В. було виявлено факт порушення законодавства про рекламу ПП «Тіра» та складений відповідно протокол про наявні ознаки порушень від 13.09.2013 року №63 (а.с.53). Як вбачається з даного протоколу, було встановлено такі порушенння позивача: реклама про проведення заходу рекламноого характеру/знижку цін на продукцію не містить інформацію про строк проведення цього заходу/знижки; крім того у рекламі лікарських засобів, медичних виробів та методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації забороняється участь лікарів та інших професійних медичних працівників, а також осіб, зовнішній вигляд яких імітує зовнішній вигляд лікарів, також реклама лікарських засобів, медичних виробів та методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації повинна містити попередження такого змісту: «Самолікування може бути шкідливим для вашого здоровя», що займає не менше 15 відсотків площі всієї реклами, що є порушенням ч.5 ст.8 та ч.4 ст.21 ЗУ «Про рекламу». Так, відповідно до п.9 Порядку накладення штрафів, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України №693 від 26.05.2004 року, підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу є відповідний протокол, складений уповноваженою посадовою особою Держспоживінспекції та її територіальних органів, за результатом виявленого порушення. Протокол про порушення законодавства подається Держспоживінспекції або її теритоіальним органам за місцем вчинення порушення. Протокол розглядається у місячний строк. За наявності ознак порушення законодавства про рекламу приймається рішення про початок розгляду справи. Відповідно до п.п.12, 13 вказаного Порядку, справа розглядається у місячний строк з дня прийняття рішення про початок її розгляду. Посадові особи Держспоживінспекції та її територіальних органів, які розглядають справу: перевіряють відповідність реклами вимогам законодавства до змісту та достовірності реклами, порядку її виготовлення і розповсюдження; отримують документи, усні чи письмові пояснення, відео- та звукозаписи, а також іншу інформацію, що стосується порушень законодавства про рекламу; готують попередні висновки і вносять їх на розгляд Голови Держспоживінспекції, його заступників, начальників територіальних органів Держспоживінспекції, їх заступників. Справа розглядається за участю представника особи, щодо якої порушено справу. В разі його відсутності справу може бути розглянуто, якщо незважаючи на своєчасне повідомлення про місце і час розгляду справи не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення розгляду справи (пункт 16 Порядку накладення штрафів). Відповідно до зазначених вище норм, інспекція з питань захисту прав споживачів в Одеській області 16.09.2013 року прийняла рішення про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу (а.с.54). Того ж дня позивачу було направлено повідомлення про час та дату розгляду справи 02.10.2013 року (а.с.55). Однак позивачем було надано клопотання від 17 вересня 2013 року №362 (а.с.56) про відкладення розгляду справи, внаслідок чого розгялд справи був відкладений до 23.10.2013 року. Повторно за клопотанням позивача від 23.10.2013 року № 401 (а.с.59), розгляд справи був перенесений на 20.11.2013 року, про що було надіслано відповідне повідомлення на адресу ПП «Тіра», яке було отримане позивачем (зворотній бік а.с.61). 20 листопада 2013 року відбувся розгляд справи за відсутністю предсьтавника ПП «Тіра» та складений Протокол №63/3 засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу від 20.11.2013 року (а.с.62), яким встановлено необхідність застосування відносно ПП «Тіра» штрафних санкцій відповідно до розрахунку (а.с.63). 25.11.2013 року на підставі матеріалів справи та протоколу №63/3 Інспекцією було винесено рішення №63 про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу на ПП «Тіра» у розмірі 175,00 грн. (а.с.64) за порушення вимог законодавства України щодо змісту реклами, визначених ч.5 ст.8, ч.4 та ч.7 ст.21 ЗУ «Про рекламу», у відповідності до вимог ч.4 ст.27 ЗУ «Про рекламу». Відповвдіно до ч.5 ст. 8 ЗУ «Про рекламу», реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки цін на продукцію, розпродаж, а також про співвідношення розміру знижки до попередньої ціни реалізації товару. Так, посадовою особою відповідача було встановлено порушення ПП «Тіра» законодавства про рекламу, яке, крім іншого, полягало в тому, що реклама про проведення заходу рекламного характеру/знижку цін на продукцію не містить інформацію про строк проведення цього заходу/знижки. Позивач щодо виявленого порушення пояснював, що такі знижки в аптеці, в якій виявлено вказане порушення, проводилися безстроково, а тому напис «Система знижок», на думку представника позивача, не повинен був супроводжуватися інформацією про дату початку та закінчення таких знижок, оскільки таку інформацію з огляду на постійну дію даних знижок не можливо встановити. Суд не вважає доцільними та обгрунтованими такі пояснення позивача, з огляду на наступні правові норми. Стаття 1 ЗУ «Про рекламу» визначає, що знижка - це тимчасове зменшення ціни товару, яке надається покупцям (споживачам). Таким чином, ключовим моментом у визначенні поняття «знижки», як вбачається із зазначеної вище статті є саме тимчасовість зменшення ціни, тобто виходячи з законного визначення знижки, знижка не може бути постійною, а якщо знижка є постійною, то це є ціною товару. Відповідно до ч.4 ст.21 ЗУ «Про рекламу», реклама лікарських засобів, медичних виробів, методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації повинна містити: об'єктивну інформацію про лікарський засіб, медичний виріб, метод профілактики, діагностики, лікування, реабілітації і здійснюватися так, щоб було зрозуміло, що наведене повідомлення є рекламою, а рекламований товар є лікарським засобом, медичним виробом, методом профілактики, діагностики, лікування, реабілітації; вимогу про необхідність консультації з лікарем перед застосуванням лікарського засобу чи медичного виробу; рекомендацію щодо обов'язкового ознайомлення з інструкцією на лікарський засіб; текст попередження такого змісту: "Самолікування може бути шкідливим для вашого здоров'я", що займає не менше 15 відсотків площі (тривалості) всієї реклами. Так, відповідачем, було встановлено та підтверджено матеріалами фотофіксації (а.с.28,29), що реклама лікарських засобів - Вітамінів та Косметики не містить попередження такого змісту: «Самолікування може бути шкідливим для вашого здоровя», що займає не менше 15 відсотків площі всієї реклами. Представник щодо зазначеного порушення пояснив про відсутність підстав для нанесення зазначеного попередження, з огляду на те, що вітаміни та косметика не відносяться до лікарських засобів, а назви відповідних групп товарів - «Вітаміни», «Косметика» на аптечних шафах є інформацією про товар. Так, відповідно до ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів» інформація про продукцію повинна містити: назву товару, найменування нормативних документів, вимогам яких повинна відповідати вітчизняна продукція, дані про основні властивості продукції, відомості про вміст шкідливих для здоровя речовин, позначку про наявність або відсутність у складі продуктів харчування ГМО, дані про ціну, умови та правила придання продукції, виробник, дату виготовлення та ін. Згідно з ч.2 зазначеної статті, інформація про товар доводиться до відома споживачів продавцем у супровідній документації, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом, прийнятим для окремих видів продукції, або в окремих сферах обслуговування. Відповідно до ст.1 Закону України «Про рекламу», реклама - інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару. Таким чином, назви «Вітаміни» та «Косметика» є рекламою, оскільки дані назви не відповідають вимогам інформації про товар, визначеним ЗУ «Про захист прав споживачів». Крім того, відповідно до ст.1 ЗУ «Про лікарські засоби» до лікарських засобів належать АФІ, продукція "in bulk; готові лікарські засоби (лікарські препарати, ліки, медикаменти); гомеопатичні засоби; засоби, які використовуються для виявлення збудників хвороб, а також боротьби із збудниками хвороб або паразитами; лікарські косметичні засоби та лікарські домішки до харчових продуктів. Тобто вказана норма прямо вказує на належність косметичних засобів до лікарських. Також, представником відповідача, додано до заперечень «результат пошуку за назвою ЛЗ: починається з «вітамін», роздрукований з офіційного сайту Державного реєстру лікарських засобів, з якого вбачається належність вітамінів до лікарських засобів (а.с.49-50). Відповідно до ч.7 ст.21 Закону України «Про рекламу», у рекламі лікарських засобів, медичних виробів та методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації забороняється участь лікарів та інших професійних медичних працівників, а також осіб, зовнішній вигляд яких імітує зовнішній вигляд лікарів. Однак позивачем всупереч вказаній вище вимозі в своїй рекламі було задіяно людину в білому халаті, зовнішній вигляд якої імітує зовнішній вигляд лікаря. При цьому представник позивача зазначав про те, що вказана людина, задіяна в рекламі не є лікарем, а є фармацевтом, а тому відсутні підстави для встановлення порушення ч.7 ст.21 Закону України «Про рекламу». Так, відповідно до затвердженого Міністерством охорони здоровя України наказом №117 від 29.03.2003 року Довіднику кваліфікаційних характеристик професій працівнкиів системи охорони здоровя, серед інших медичних працівників вказані й професіонали в галузі фармації. З приводу тверджень позивача з приводу того, що перевірка проведена Інспекцією з питань захисту прав споживачів в Одеській області в ПП «Тіра» є незаконною, оскільки відповідач під час проведення такої перевірки повинен був керуватися Законом України «Про соновні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суд зазначає, що відповідно до ч.2 ст. 6 даного Закону, проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Однак ч.1 ст.26 Закону України «Про рекламу» передбачено, що контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснює у межах своїх повноважень спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів - щодо захисту прав споживачів реклами. Спеціально уповноваженим центральним органом у сфері захисту прав споживачів є Держспоживінспекція України та її територіальні органи. Інспекція з питань захисту прав споживачів в Одеській області є територіальним органом та підпорядкована Держспоживінспекції України та відповідно до Положення про інспекцію з питань захисту прав споживачів в Одеській області, затвердженого Головою Держспоживінспекції України від 29.11.2011 року, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, рекламу в цій сфері та державний ринковий нагляд на території м. Одеси та Одеської області. Таким чином, перевірка ПП «Тіра» проведена відповідачем законно та у відповідності до вимог Закону України «Про рекламу». Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо. Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Таким чином, з огляду на зазначене вище, представником выдповідача доведено правомірність та законність оскаржуваного рішення Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №63 від 25.11.2013 року. За наведених обставин суд вважає позовні вимоги приватного підприємства «ТІРА» не обґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Результат розгляду: denied