Рішення адміністративного суду від 2014-03-06 00:00:00+02

[PERSON] звернулася до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування акту перевірки та припису. Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 29 листопада 2013 року адміністративний позов задоволено частково. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив скасувати постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 29.11.2013 року. Апелянт та представник апелянта просили скасувати постанову суду першої інстанції від 29 листопада 2013 року. Представник позивача просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 29.11.2013 року залишити без змін. Представник відповідача в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову. Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення частково, виходячи з наступного. Як встановлено судом першої інстанції, головним державним інспектором відділу по Центральному регіону управління контролю за будівництвом об'єктів та державного ринкового нагляду №2 інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області на підставі наказу №955-ПП від 20.09.2013 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил забудовником громадянкою [PERSON]. За результатами перевірки відповідачем складено акт №955-ПП від 11.10.2013р. перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому зокрема зазначено, що житловий будинок будується із відхиленням від будівельного паспорта, а саме будівля не відповідає прив'язці (а.с.6). На підставі матеріалів та висновків позапланової перевірки контролюючим органом винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.10.2013 року. Зазначеним приписом позивачці висунуто вимоги про зупинення будівництва та надано термін до 01.12.2013 року для приведення об'єкт у відповідність до вимог чинного законодавства. Постановою №1145 від 17.10.2012 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 Кодексу України про дміністративне правопорушення та накладено штраф у розмірі 255,00грн. Стверджуючи про неправомірність дій відповідача та безпідставність прийнятої постанови , позивач позовні вимоги мотивує тим, що в діях позивача відсутні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а представник відповідача порушив порядок проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил проводилась з порушенням законодавчо встановлених порядку та строків проведення перевірки. Крім того, суд першої інстанції вважав, що дана перевірка неправомірно проводилась в Порядку №553 від 23.05.2011 року. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів звертає увагу на наступне. Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Підставами для проведення позапланової перевірки є, в тому числі: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Відповідно до п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. У відповідності до пунктів 16-17 вказаного Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Вказаним Порядком визначено, що підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою собою інспекції за результатами перевірки. Протягом трьох днів після оформлення протокол, інші необхідні матеріали (висновки експертів, дані лабораторних досліджень, фотографії, відомості про попередні порушення тощо) подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій накладати штраф. Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб. Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку. Як вбачається з матеріалів справи, позапланова перевірка позивача здійснювалася на підставі заяви [PERSON] від 10.07.2013 року щодо перевірки законності будівництва житлового будинку по [ADDRESS]. ІЩодо звернення [PERSON], Інспекцією була проведена позапланова перевірка в ході якої було з`ясовано, що будівництво житлового будинку по вул.Спортивна у с.Зарванці Вінницького району ведеться забудовником [PERSON] з відхиленням до будівельного паспорту виданого відділом містобудування та архітектури Вінницької районної державної адміністрацією. [PERSON] надано припис щодо зупинення будівництва та необхідність приведення об`єкта до вимог чинного законодавства. Відповідно до будівельного паспорту №548, виданого відділом містобудування та архітектури Вінницької обласної Державної адміністрації, встановлено, що житловий будинок будується з відхиленням від будівельного паспорту, а саме будівля не відповідає прив`язці, що в судовому засіданні визнав представник позивача. Існує помилка в описі меж. В даному будівельному паспорті допущено помилку, а саме не вірно зазначено суміжних землевласників, але на час прийняття оскаржуваних рішень помилка не виправлена, а роботи по будівництву житлового будинку не відповідають затвердженому будівельному паспорту №548, житловий будинок будується із відхиленням від будівельного паспорту. Згідно схеми забудови земельної ділянки забудовника вказано, що центральний вихід будівлі спроектований на вул.Спортивна, а не на земельну ділянку [PERSON]. Замовник та підрядник зобов`язані не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд. Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". Замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані, зокрема, забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов'язковою (п. 3 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»). Отже, на підставі вищевикладено колегія суддів апеляційної інстанції визнає правомірним припис №19 від 11.10.2012 року Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. На підставі вищевказаного, постанова №1145 від 17.10.2013 року, якою [PERSON] притягнуто до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення є протиправною та підлягає скасуванню. Відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП, за порушення вимог законодавства, будівельних норм державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час не будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд, на громадян накладається штраф від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Позивачку притягнуто до відповідальності за порушення ч. 1 ст. 5 Закону України "Про архітектурну діяльність", однак, ст. 5 Закону України "Про архітектурну діяльність" виключено на підставі Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. ( а.с.52). На підставі вищевказаного, колегія суддіі апеляційної інстанції зазначає, що юридична відповідальність - це передбачений правовими нормами обов'язок суб'єкта права зазнавати несприятливі для нього наслідки правопорушення. Підставою юридичної відповідальності є правопорушення. Тому, при вирішенні питання про юридичну відповідальність особи, головне значення набуває наявність в його діях повного складу правопорушення, яке утворюється із єдності об'єктивної і суб'єктивної сторін об'єкта протиправного діяння. Правопорушення є не тільки підставою, але і вказує на момент виникнення юридичної відповідальності. Правопорушення, як юридичний факт, об'єктивно породжує певні правовідносини і відповідну відповідальність особи, яка вчинила правопорушення. Отже, настання відповідальності нерозривно пов`язана з фактом вчинення правопорушення. Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до частини 1 статті 71 кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення. За правилами частини 2 цієї ж статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Відповідно до статті 202 КАС України підставами для скасування судом апеляційної інстанції постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання. З огляду на викладене, оскаржувана постанова підлягає скасуванню в частині визнання протиправним скасування припису №19 від 11.10.2013 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, з ухваленням в цій частині нової постанови.

Результат розгляду: partial