Рішення адміністративного суду від 2014-03-13 00:00:00+02

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить зобов'язати [PERSON] знести об'єкт самочинного будівництва двоповерхову будівлю майнового комплексу - закладу громадського харчування (кафе "[INFO]") на [ADDRESS] В обґрунтування позову позивач покликається на те, що за наслідками позапланової перевірки виявлено самовільне будівництво відповідачем двоповерхової будівлі без документів, що дають право на виконання таких робіт, чим порушено частину 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Припис, внесений відповідачу, про усунення виявленого порушення, нею не виконаний, у зв'язку з чим на підставі статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" позивач звернувся до суду з даним позовом. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив його задовольнити. Відповідач до суду не прибула. Суд неодноразово направляв судові повістки на адресу відповідача за зареєстрованим в установленому порядку місцем її проживання. Проте, судові повістки повернуті до суду з довідкою підприємства поштового зв'язку " за закінченням терміну зберігання". За таких обставин суд у відповідності до частини 11 статті 35 КАС України вважає, що повістка вручена відповідачу належним чином. Заслухавши пояснення представника позивача у судовому засіданні, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, що зумовлює необхідність їх задовольнити з огляду на таке. Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Згідно з пунктом 3 Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 02 червня 2011 року № 22, основними завданнями інспекції державного архітектурно-будівельного контролю є участь у реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм. За змістом Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: - вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; - інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. 24 липня 2013 року до Інспекції надійшло звернення [PERSON] від 24 липня 2013 року щодо здійснення перевірки будівництва на [ADDRESS] За результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: [ADDRESS], складено акт перевірки від 03 вересня 2013 року, в якому зафіксовано виконання будівельних робіт з будівництва двоповерхової будівлі без документів, що надають право на виконання цих робіт, що є порушенням частини 1 статті 34 та статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Частиною 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності. Згідно з приписами статті 36 названого Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. Виявлені вищевказаною перевіркою обставини [PERSON] не заперечувалися, оскільки при ознайомленні з актом та при його підписанні нею жодних зауважень не висловлено. Згідно з доводами позивача в Єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, інформація щодо надання дозволу на виконання будівельних робіт та документів дозвільного характеру, які б давали право на виконання будівельних робіт, з будівництва за адресою: [ADDRESS] відсутня. Як вбачається зі змісту позовної заяви, під час указаної перевірки Інспекцією встановлено, що за адресою: [ADDRESS] знаходиться приміщення кафе "[INFO]" з капітальними будівлями літ.В, Г, Д, Е, Ж, З, И, К, Л, М, Н, О та альтанками літ.П, Р, С, Т, що зареєстровані за [PERSON] на праві приватної власності та розташовані за вказаною адресою на підставі договору оренди земельної ділянки № 72 Білодубровного лісництва. Згідно з реєстраційним посвідченням від 26 серпня 2008 року № 013035, виданим Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, 1/2 частина майнового комплексу за адресою: [ADDRESS] - заклад громадського харчування - кафе-шашлична "[INFO]" на праві приватної власності належить та зареєстрований за [PERSON] Згідно з довідкою слідчого СВ Деснянського РУ ГУ МВС України в м.Києві Лановенка К.С., виданою [PERSON], слідчим відділом СВ Деснянського РУ ГУ МВС України в м.Києві проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню за № 12013110030000690 від 15 січня 2013 року за ознаками злочину, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 15 січня 2013 року невстановленою особою шляхом підпалу умисно пошкоджено приміщення кафе "[INFO]", яке знаходиться за адресою: [ADDRESS]. У згаданих документах зазначається різна адреса приміщень кафе "[INFO]", яке частково належить [PERSON], що за висновком суду може пояснюватися описками у цих документах, але суд вважає, що йдеться про один і той же об'єкт, щодо якого здійснюються будівельні роботи. У зв'язку з виявленими перевіркою порушеннями Інспекцією: - внесено [PERSON] припис від 03 вересня 2013 року про усунення до 17 вересня 2013 року порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, який вона отримала особисто 03 вересня 2013 року; - стосовно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 03 вересня 2013 року, відповідальність за яке передбачена частиною 8 статті 96 КУпАП, копію якого вона отримала; - винесено постанову від 09 вересня 2013 року № 538 по справі про адміністративне правопорушення, якою [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 8 статті 96 КУпАП, та накладено на неї штраф в розмірі 10 200,00 грн. За результатами позапланової перевірки 19 вересня 2013 року дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва будівлі за адресою: [ADDRESS] Інспекцією: - складено акт від 19 вересня 2013 року, в якому зафіксовано невиконання [PERSON] вимог припису від 03 вересня 2013 року, а саме в частині усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в установленому законодавством порядку, що є порушенням пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Перевірка проводилась у присутності уповноваженої особи відповідача - [PERSON], який від ознайомлення із актом перевірки від 19 вересня 2013 року відмовився; - внесено припис [PERSON] від 19 вересня 2013 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом знесення самовільно збудованого об'єкта за адресою: [ADDRESS] (кафе "[INFO]"); - стосовно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 19 вересня 2013 року, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 188-42 КУпАП; - листом від 19 вересня 2013 року № 7/26-19/1909/10 на адресу [PERSON] надіслано копії вищевказаних акту, припису та протоколу про адміністративне правопорушення від 19 вересня 2013 року та запрошено її або уповноважену нею особу на розгляд справи до Інспекції 26 вересня 2013 року. Перелічені вище документи 27 серпня 2013, направлені Інспекцією на адресу [PERSON], отримала її уповноважена особа [PERSON], що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення. Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 26 вересня 2013 року № 621 [PERSON] визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, та накладено на неї штраф у розмірі 6 800,00 грн. За результатами позапланової перевірки дотримання [PERSON] вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Інспекцією складено акт від 02 жовтня 2013 року, яким встановлено невиконання нею вимог припису Інспекції від 19 вересня 2013 року, а саме не усунуті порушення законодавства шляхом знесення самовільно збудованого об'єкта за адресою: [ADDRESS] (кафе "[INFO]"), що є порушенням підпункту 3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Перевірку проведено в присутності уповноваженої особи відповідача [PERSON], який від ознайомлення з актом перевірки відмовився, тому копію акту надіслано відповідачу поштою. Доказів оскарження і скасування в судовому порядку вищевказаних приписів інспекції суду не надано. Відповідно до частини 1 статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, можна виділити наступні ознаки самочинного будівництва: - об'єкт нерухомого майна збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети у встановленому порядку; - відсутність належного дозволу чи належно затвердженого проекту для будівництва; - створення об'єкта з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Кожна із зазначених ознак є самостійною і достатньою для того, щоб визнати об'єкт нерухомого майно самочинним будівництвом. Під час судового розгляду справи судом не здобуто доказів, які спростовують доводи Інспекції про те, що будівництво будівлі за адресою: [ADDRESS] здійснюється за наявності дозвільної документації, визначеної законодавством у сфері містобудівної діяльності, що дає підстави суду погодитись із доводами позивача про самочинне будівництво за вищевказаною адресою. Відповідно до статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. Замовником робіт із знесення зазначеного об'єкта є орган державного архітектурно-будівельного контролю, за позовом якого прийнято відповідне рішення суду. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Частиною 7 статті 376 ЦК України також визначено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Відтак, для вирішення питання про знесення самочинного будівництва необхідно встановити наявність хоча б однієї з підстав, а саме: - істотне відхилення від проекту; - суперечність суспільним інтересам або порушення права інших осіб; - істотного порушення будівельних норм і правил; - неможливість проведення відповідної перебудови або відмова особи від її проведення. Проте, наявність зазначених підстав Інспекцією під час розгляду справи суду не доведено, тоді як можливість знесення самочинного будівництва закон пов'язує саме з цими підставами, а не з невиконанням відповідачем припису. За таких обставин у суду відсутні підстави для задоволення позову про зобов'язання [PERSON] знести об'єкт самочинного будівництва - двоповерхову будівлю майнового комплексу - кафе "[INFO]" за адресою: [ADDRESS]. Окрім того, як встановлено судом вище, [PERSON], є власником лише 1/2 частини згаданого майнового комплексу, тоді як вимоги про знесення самочинного будівництва спрямовано виключно до неї, незважаючи на те, що решта цього майнового комплексу належить іншій особі, яку Інспекцією не встановлено та не визначено її участь у здійсненні самочинного будівництва. З урахуванням цього також не можна вважати обґрунтованою вимогу позивача про знесення самочинного будівництва, спрямовану тільки до [PERSON] Беручи до уваги наведене та

Результат розгляду: denied