Рішення адміністративного суду від 2014-02-25 00:00:00+02

позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області, у якому, просить суд скасувати постанову №11 Інспекції ДАБК в Хмельницькій області про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 29.01.2014 р. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 23 січня 2014 року начальником інспекційного відділу №1 управління по контролю за будівництвом по центральному регіону Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Хмельницькій області у присутності оперуповноваженого відділу БКОЗ УСБ України у Хмельницькій області складено акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно - будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Вказує, що на підставі акту складено протокол від 23 січня 2014 року №01148 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в результаті розгляду якого 29 січня 2014 року винесено постанову №11 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Зазначає, що з висновками викладеними в акті не погоджується, постанову про накладення штрафу вважає незаконною та просить скасувати. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задоволити у повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову, вказуючи, що оскаржуване рішення прийнято ним на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки позивач не допустив працівників відповідача до перевірки чим порушив п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». У задоволені позовних вимог просить відмовити у повному обсязі. Заслухавши доводи представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази у їх єдності, взаємному зв'язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків. Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначена у Законі України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами (ч.1 ст. 1 вказаного вище закону України). Судом встановлено, що 23.01.2014 р. уповноваженою на проведення перевірки особою у присутності оперуповноваженого відділу БКОЗ УСБ України у Хмельницькій області складено акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, згідно якого, директор ТОВ "Будинок Мирний" не допустив посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на 10-ти поверховий 214 - квартирний житловий будинок з вбудованим стоматологічним кабінетом та офісним приміщенням по вул.Панаса Мирного,7/1 в м. Хмельницькому. Також у акті зазначено, що на перевірку не з'являється, та таким чином створює перешкоди та недопущення посадових осіб для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив положення п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 р. №553. Позивач відмовився від отримання акта. 23 січня 2014 р. посадовою особою відповідача складено протокол №01148 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким зафіксовано вищевказане порушення та зазначено, що директор ТОВ "Будинок Мирний" ухиляється від надання проектної та виконавчої документації для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, на перевірку не з'являється, таким чином створює перешкоди та недопущення посадових осіб для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, відповідальність за що передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Окрім цього, у протоколі відмічено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11 год. 00 хв. 29.01.2014 р. у приміщенні Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області. Позивач відмовився від підпису та отримання протоколу. 29 січня 2014 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт перевірки та протокол від 23.01.2014 р.), та винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11, якою постановлено визнати ТОВ "Будинок Мирний" винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачено п.2 ч.6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 12180 грн. Не погоджуючись із винесеною постановою, позивач звернувся до суду із даним позовом. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації. Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено у статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у відповідності до якої це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2 ст. 41 вказаного вище закону України). Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки (ч.4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок), у відповідності до якої державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Згідно п. 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Згідно п.13 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до п. 11 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку стану дотримання суб'єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в тому числі під час застосування будівельної продукції; 6) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки. Посадовим особам інспекції забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю. Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю визначені пунктами 15-21 цього Положення, за приписами яких за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. У зв'язку з цим слід зазначити, що наказом Міністерства регіонального розвитку; будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 затверджено форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. До таких актів, віднесено: Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та Акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Отже, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 затверджено лише дві форми актів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Тобто, у зв'язку з не забезпеченням позивачем явки представників та ненаданням необхідної документації, Інспекція під час проведення перевірки, могла скласти лише Акт про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Слід зазначити, що пункт 14 Порядку встановлює, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Також подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельний контролю. Відповідно до п.2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат. Суд не приймає до уваги посилання позивача на той факт, що у листі на проведення перевірки було вказано адресу вул. І.Франка,10 м. Хмельницький, яка не відповідає достовірній адресі (вул. Панаса Мирного, 7/1 м. Хмельницький), оскільки як зазначено представником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області допущено механічну помилку, а діючим законодавством не передбачено обов'язку відповідача попереджувати про перевірку. Суд приймає до уваги повторність складення щодо позивача Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області акту про недопущення посадових осіб до перевірки та накладення штрафу за правопорушення відповідальність за яке передбачено п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», що було зазначено в судовому засіданні представником відповідача та не заперечувалось представником позивача. З наведених вище обставин та положень діючого законодавства, суд дійшов висновку, що посадовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області правомірно здійснено вихід за адресою вул. Панаса Мирного, 7/1 у м. Хмельницькому для проведення перевірки та представником вказаного підприємства безпідставно не було допущено вказану особу до перевірки. Таким чином, судом встановлено, що позивач допустив порушення п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а відповідач дотримався порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю та накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ст.7 КАС України, є принцип законності, який відповідно до ст.9 КАС України, полягає в наступному: суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу, а суд згідно ст.86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд прийшов до висновку, що при винесенні оскаржуваної постанови, відповідач діяв на виконання вимог чинного законодавства, а тому, постанова Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області від 29 січня 2014 року №11 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності не суперечить чинному законодавству, відтак, позовні вимоги є недоведеними та необґрунтованими, відтак, у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі.

Результат розгляду: denied