Рішення адміністративного суду від 2014-02-04 00:00:00+02

до Чернівецького окружного адміністративного позову звернулась Державна фінансова інспекція в Чернівецькій області з позовом про зобов'язання Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області забезпечити стягнення зайво виплаченої надбавки у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці в сумі 13 561,45 грн. з осіб, які отримали таку надбавку безпідставно, відкоригувати розрахунки з державними цільовими фондами в сумі 4922,80 грн., в тому числі за рахунок винних осіб, якими допущено вказане порушення, перерахувати в дохід загального фонду Державного бюджету України суми відшкодованих коштів. 01 листопада 2013 року Чернівецький окружний адміністративний суд позов задовольнив. Не погоджуючись з вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить суд скасувати рішення суду І інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову. Під час судового засідання представники апелянта підтримали доводи апеляційної скарги та просили суд її задовольнити. Представник позивача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Відповідно до ч. 4 ст.196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи. Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах апеляційної скарги у відповідності до частини 1 статті 195 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Державною фінансовою інспекцією в Чернівецькій області проведено ревізію фінансово-господарської діяльності Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області за 2010-2012 роки та січень-червень 2013 року. За результатами проведеної ревізії складено акт від 11 липня 2013 року за №08-40/6, в якому визначено, що окремим працівникам райдержадміністрації нараховувалась та виплачувалась надбавка в зв'язку з допуском до державної таємниці в розмірі від 10% до 15% до посадового окладу, при відсутності будь-яких документів, що підтверджують роботу з ними (записи в картках обліку роботи з таємними документами, в журналах та інших формах обліку, за якими здійснюється видача документів та їх повернення). В порушення ст.30 Закону України "Про державну таємницю" від 21 січня 1994 року №3855-ХІІ, п.1 Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 року №414 за період з 01 січня 2010 року по 31 квітня 2013 року 6-ти працівникам у 2010 році, 3-м працівникам у 2011 році та 1 працівнику у 2012 році та січні-квітні 2013 року нараховано та виплачено вказану надбавку в загальній сумі 13561,45 грн. (в т.ч. у 2010 році - 9348,05 грн., у 2011 році - 1993,05 грн., у 2012 році - 1335,95 грн., у січні-квітні 2013 року 884,40 грн.) та перераховано до державних цільових фондів 4922,80 грн. (в т.ч. у 2010 році - 3393,34 грн., у 2011 році - 723,48 грн., у 2012 році - 484,95 грн., у січні-квітні 2013 року - 321,03 грн.), що призвело до нанесення матеріальної шкоди (збитків) райдержадміністрації на загальну суму 18484,25 гривень. 14 серпня 2013 року Державна фінансова інспекція в Чернівецькій області направила лист (вимогу) голові Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області про усунення виявлених ревізією порушень законодавства, згідно з якою необхідно: - забезпечити стягнення зайво виплаченої надбавки у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці в сумі 13561,45 грн., з осіб, якими вона отримана безпідставно; - відкоригувати розрахунки з державними цільовими фондами в сумі 4922,80 грн., в тому числі, за рахунок винних осіб, якими допущено вказане порушення; - у зв'язку із закінченням бюджетних періодів, в яких допущено порушення, суми відшкодованих коштів перерахувати в дохід загального фонду Державного бюджету України (код платежу 21080500 "Інші надходження"). Однак, відповідачем вимога не виконана. При винесенні рішення суд І інстанції виходив із правомірності вимоги Державної фінансової інспекції у Чернівецькій області у зв'язку із зайвим нарахуванням та виплатою працівникам райдержадміністрації надбавки за виконання роботи, яка передбачає доступ до державної таємниці, та відповідних перерахувань внесків до державних цільових фондів. Колегія суду не погоджується з таким висновком з огляду на наступні обставини. Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону України №2939 від 26 січня 1993 року "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" визначено, що органу державного фінансового контролю надається право: пред'являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов'язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів. Згідно з нормами ст.15 вказаного Закону, законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов'язковими для виконання службовими особами об'єктів, що контролюються. Крім того, підпунктами 15, 17 п.6 Положення про Державну фінансову інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 23 квітня 2011 року №499/2011, визначено, що Державній фінансовій інспекції надано право пред'являти керівникам та іншим службовим особам підконтрольних установ, що ревізуються, вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства з питань збереження і використання державної власності та фінансів, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування. Відповідно до частини 3 статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" порядок проведення державною контрольно-ревізійною службою державного фінансового аудиту та інспектування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Пунктом 35 Порядку проведення інспектування Державною фінансовою інспекцією, її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року № 550, визначено, що виявлені допущені об'єктом контролю порушення законодавства, контроль за дотриманням якого віднесено до компетенції служби, фіксуються в констатуючій частині акта ревізії з обов'язковим посиланням на норми законів чи інших нормативно-правових актів, які порушено, та зазначенням винних у їх допущенні осіб. Згідно із п. 49 Порядку, у разі коли діями чи бездіяльністю працівників об'єкта контролю державі або підконтрольній установі заподіяна матеріальна шкода, орган служби ставить вимоги перед керівником об'єкта контролю та органом його управління щодо пред'явлення цивільних позовів до винних осіб. Частиною 1 статті 119 Бюджетного кодексу України встановлено, що нецільове використання бюджетних коштів, тобто витрачання їх на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України чи рішенням про місцевий бюджет, виділеним бюджетним асигнуванням чи кошторису, має наслідком зменшення асигнувань розпорядникам бюджетних коштів на суму коштів, що витрачені не за цільовим призначенням, і притягнення відповідних посадових осіб до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності у порядку, визначеному законами України. Із змісту вказаних положень законодавства вбачається, що позивач здійснює фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяття зобов'язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності. Відповідний контроль здійснюється шляхом проведення ревізії. У випадку встановлення порушень законодавства, відповідач має право пред'являти письмову вимогу щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства. Між тим, зміст вимоги відповідача повинен узгоджуватися з приписами чинного законодавства, що, зокрема, означає те, що вимога повинна містити вичерпну вказівку підконтрольному суб'єкту щодо вчинення дій, які відповідно до норм законодавства будуть направлені на усунення порушених вимог закону. Дослідивши вимоги позивача від 14 серпня 2013 року, пред'явлені відповідачу, колегія суддів прийшла до висновку, що вони прийняті з порушенням вимог законодавства. Так, позивач не зазначає, якою нормою закону (підзаконного акту) передбачено відновлення порушених вимог законодавства саме у такий спосіб, як зазначено у вимозі. Крім того, не вказано, з яких осіб необхідно стягнути зайво виплачену надбавку у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, та які конкретно особи допустили порушення. Також з огляду на те, що невиконання вимоги позивача є підставою для звернення до адміністративного суду з позовом щодо зобов'язання до її виконання, суд приходить до висновку про неможливість пред'являти відповідачу альтернативну вимогу, оскільки процесуальний закон не передбачає можливість приймати альтернативні судові рішення. З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що спірні вимоги не узгоджуються з приписами законодавства України. Окрім цього, відповідно до ст.1 Закону України "Про державну таємницю" доступ до державної таємниці - надання повноважною посадовою особою дозволу громадянину на ознайомлення з конкретною секретною інформацією та провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, або ознайомлення з конкретною секретною інформацією та провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, цією посадовою особою відповідно до її службових повноважень. Згідно ч.1 ст.20 Закону України "Про державну таємницю" державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації мають право провадити діяльність, пов'язану з державною таємницею, після надання їм Службою безпеки України спеціального дозволу на провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею. Порядок надання, переоформлення, призупинення та поновлення дії або скасування дозволу на провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, форма акта спеціальної експертизи щодо наявності умов для провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, форма дозволу на провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, та категорії режиму секретності встановлюються Кабінетом Міністрів України (ч.10 ст.20 Закону України "Про державну таємницю"). Відповідно до ст.30 Закону України "Про державну таємницю" у разі коли за умовами своєї професійної діяльності громадянин постійно працює з відомостями, що становлять державну таємницю, йому повинна надаватися відповідна компенсація за роботу в умовах режимних обмежень, види, розміри та порядок надання якої встановлюються Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 року №414 затверджено Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, яке визначає види, розміри і порядок надання компенсації працівникам органів законодавчої, виконавчої та судової влади, органів прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (далі - особи, які працюють в умовах режимних обмежень). Згідно з п. 2 Положення особам, які працюють в умовах режимних обмежень, установлюється надбавка до посадових окладів (тарифних ставок) залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "особливої важливості", - 20 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "цілком таємно", - 15 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "таємно", - 10 відсотків. Як встановлено п.5 Положення, такими, що постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, вважаються особи, які за своїми функціональними обов'язками або на час виконання робіт згідно з укладеними договорами займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв державної таємниці, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом захисту державної таємниці. В силу п.6 Положення, персональний склад осіб, які працюють в умовах режимних обмежень, та розмір надбавки визначаються керівником відповідного органу законодавчої, виконавчої та судової влади, органу прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, де працюють ці особи. Надбавка до посадових окладів (тарифних ставок) виплачується лише за наявності дозволу на провадження діяльності, пов'язаної з державною таємницею, наданого відповідно до законодавства про державну таємницю. Як встановлено з матеріалів справи, 28 листопада 2012 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №580 встановлено [PERSON] - першому заступнику голови районної державної адміністрації надбавку до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 10 відсотків посадового окладу. В серпні 2011 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №374 встановлено [PERSON] - першому заступнику голови Кіцманської районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень зі ступенем секретної інформації «Таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 10 відсотків з 15 серпня 2011 року. У вересні 2010 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №529 встановлено [PERSON] - заступнику голови Кіцманської районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень «Таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 10 відсотків з 27 вересня 2010 року. 30 грудня 2010 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №708 встановлено [PERSON] - начальнику відділу з питань надзвичайних ситуацій районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень «Цілком таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 15 відсотків з 29 грудня 2010 року. 10 листопада 2010 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №939 встановлено [PERSON] - в.о. заступника голови Кіцманської районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень зі ступенем секретної інформації «Таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 10 відсотків з 18 листопада 2008 року. У вересні 2008 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №741 встановлено [PERSON] - заступнику голови Кіцманської районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень зі ступенем секретної інформації «Таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 10 відсотків з 17 вересня 2008 року. 29 червня 2006 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №466 надано допуск до державної таємниці по формі №3 [PERSON] - заступнику голови районної державної адміністрації. 16 січня 2006 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №14 встановлено [PERSON] - начальнику відділу з питань надзвичайних ситуацій районної державної адміністрації, який працює в умовах режимних обмежень зі ступенем секретної інформації «Таємно», щомісячну надбавку до посадового окладу в розмірі 10 відсотків, з 10 січня 2006 року. 22 травня 2006 року розпорядженням Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області №371 надано допуск до державної таємниці по формі №3 [PERSON] - начальнику відділу містобудування та архітектури. З аналізу норм Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв'язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 червня 1994 року, встановлено, що вказаним Положенням не передбачено ведення обліку роботи з таємними документами (поденно, погодинно, у вихідні та святкові дні), а також ведення будь-яких журналів та книг обліку роботи посадових осіб з таємними документами. Вищезазначені посадові особи Кіцманської райдержадміністрації Чернівецької області, які допущенні до роботи з таємними документами, працюють з ними лише в приміщенні режимно-секретного органу райдержадміністрації, а не в інших приміщеннях, та включені до номенклатури посад працівників райдержадміністрації, які мають допуск до державної таємниці. Також на даних працівників оформлені облікові картки громадянина на надання допуску додержавної таємниці, управлінням СБУ України у Чернівецькій області надано допуск до роботи з таємними документами. Представниками позивача не спростовано, що робота з таємними документами у відповідача проводиться. Зокрема, ведеться їх реєстрація, облік, виконання, оновлення, знищення. Разом з цим, хто з працівників і в які періоди виконує вказану роботу, позивачем не визначено. Як зазначено вище, така робота, що виконується постійно, потребує виплати надбавки за таємність. Таким чином, розрахунок виплаченої незаконної надбавки за таємність не є обґрунтованим належними доказами. Крім того, позивачем не надано доказів на спростування тверджень відповідача про те, що 29 жовтня 2012 року управління СБУ в Чернівецькій області проведено перевірку відповідача, якою порушень по роботі з таємними документами не виявлено. Посилання позивача на відсутність записів у картках обліку роботи з таємними документами, як на доказ відсутності роботи з ними, суд відхиляє. Так, відсутність записів у картках обліку не є безумовною ознакою не проведення роботи з таємними документами, а може також свідчити про порушення обліку та руху таємних документів. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином, доводи апелянта є обґрунтованими та підтвердженні відповідними доказами. Згідно п.1, п.4 ч.1 ст.202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, а також, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання. Враховуючи вище наведене, колегія суддів прийшла до висновку, що суд першої інстанції, ухвалюючи рішення не повно з'ясував обставини справи, що призвело до неправильного вирішення справи, а відтак, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Результат розгляду: denied