Рішення адміністративного суду від 2014-03-05 00:00:00+02

Позивач, Територіальне управління Держгірпронагляду у Донецькій області Східна державна регіональна гірничотехнічна інспекція у вугільній промисловості, звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "К.С.В.-М" м. Донецьк про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення ведення робіт (переробки вугілля) у ТОВ "К.С.В.-М" у зв'язку з загрозою життю людей. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 05.02.2014 р. позивачем було проведено позапланову перевірку виробничого об'єкта ТОВ "К.С.В.-М" в частині дотримання вимог "Правил безпеки на підприємствах по збагаченню та брикетуванню вугілля" та дотримання вимог законодавчих та нормативно - правових актів з охорони праці та промислової безпеки на підприємстві. Під час перевірки підприємства відповідача були зафіксовані 13 порушень, з яких 3 створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей. В зв'язку з виникненням загрози життю та/або здоров'ю людей, з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей, позивач просить суд застосувати заходи реагування до відповідача шляхом повного зупинення ведення робіт (переробки вугілля). Представник позивача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Через канцелярію суду надав заяву про відкладення розгляду справи в зв'язку з службовим відрядженням. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Через канцелярію суду надав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливістю з'явитися у судове засідання. У судовому засіданні під час розгляду справи клопотання позивача та відповідача були розглянуті судом та у їх задоволенні було відмовлено. На підставі ч. 4 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи на підставі наявних у ній доказів. Під час розгляду справи здійснювалася технічна фіксація судового процесу засобами "Камертон". Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, про задоволення позовних вимог. Відповідно до Наказу № 163 від 29.01.2014 р. про проведення спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним випадком та направлення № 34 від 05.02.2014 р. позивачем було проведено позапланову перевірку суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) ТОВ "К.С.В.-М" на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно - правових актів з охорони праці та промислової безпеки за результатами якої складено акт № 024/2-5-1 від 05.02.2014 р. Актом перевірки встановлені наступні порушення вимог законодавства: П.1 - на момент проведення перевірки не отриманий дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, що є порушенням ст. 19, 24 Гірничого закону України № 1127 (далі по тексту Закон України № 1127) та Постанови КМУ № 1107 від 26.10.2011 р. "Про порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки" (далі по тексту Постанова КМУ № 1107); П.2 - не отриманий дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, обладнання підвищенної небезпеки, що є порушенням ст. 19, 24 Закону України № 1127, Постанови КМУ № 1107; П.3 - на підприємстві відсутній План ліквідації аварій, що є порушенням п. 1.13 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.4 - не пройшли навчання посадові особи підприємства з керівництва ліквідації аварії, посвідчення не надані, що є порушенням п. 1.13 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.5 - не представлений графік перевірки знань охорони праці у робітників фабрики на 2014 рік, що є порушенням п. 1.11 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.6 - на підприємстві відсутній колективний договір, який передбачає регулювання охорони праці між адміністрацією та робітниками, забезпечення працівникам соціальних гарантій у галузі охорони праці на рівні, не нижчому за передбачений законодавством, їх обов'язки, а також комплексні заходи щодо досягнення встановлених нормативів безпеки, гігієни праці та виробничого середовища, підвищення існуючого рівня охорони праці, запобігання випадкам виробничого травматизму, професійного захворювання, аваріям і пожежам, визначають обсяги та джерела фінансування зазначених заходів, що є порушенням ст. 20 Закону України"Про охорону праці" № 2694 (далі по тексту Закон України № 2694); П.7 - у представленому штатному розписі, який затверджений директором підприємства відсутні робочі професії, представлені тільки тарифні ставки та посадові оклади, що є порушенням ст. 40 Закону України № 1127, ст. 18 Закону України "Про поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення" № 2288 (далі по тексту Закон України № 2288), ст. 22 Конституції України № 322; П.8 - горно робочі, які працюють в основному виробництві (всього 19 працівників) не пройшли навчання по професії, посвідчення відсутні, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.9 - апаратчик вуглезбагачення основного виробництва [PERSON] не пройшла навчання по професії, посвідчення не представлене, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.10 - оператор пульту керування основного виробництва [PERSON], не пройшла навчання по професії, посвідчення не представлене, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.11 - машиністи установки збагачування і брикетування основного виробництва [PERSON] та [PERSON], не пройшли навчання по професії, посвідчення не представлене, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.12 - електрослюсарі чергові та з ремонту обладнання основного виробництва: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], не пройшли навчання по професії, посвідчення не представлене, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля"; П.13 - оператор дільниці погрузки [PERSON], не пройшла навчання по професії, посвідчення не представлене, що є порушенням п. 1.5 НПАОП 10.0-1.03-90 "Правил безпеки на підприємстві по збагаченню та брикетуванню вугілля". Згідно з розділу IV Акту перевірки роботу заступника директора з охорони праці Іванової Г.М. по виконанню вимог СУВОП, організації відомчого контролю, створенню безпечних умов праці на підприємстві визнано задовільною. Порушення вказані у даному акту допущені із-за недостатнього контролю з сторони керівництва підприємства. У зв'язку з виявленими порушеннями, зазначеними у п. 1, 2, 3, підприємство попереджено про необхідність негайного зупинення робіт (виробництва). Акт перевірки № 34 отримано особисто директором підприємства 05.02.2014 р. В зв'язку з наявністю викладених порушень та в зв'язку з виникненням загрози життю та здоров'ю людей з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей позивач просив суд застосування заходив реагування шляхом повного зупинення ведення робіт (переробка вугілля) у ТОВ "К.С.В.-М". Статтею 4 Закону України "Про охорону праці" від 14.10.1992 № 2694-XII встановлено, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі, на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці. Відповідно до статті 38 Закону України№ 2694 державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ядерної та радіаційної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 06 квітня 2011 року № 408/2011, Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України (Держгіпромнагляд України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра надзвичайних ситуацій України. Держгірпромнагляд України входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877). Відповідно до статті 1 Закону України № 877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Згідно з Положенням про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом МНС України від 11.08.2011 № 826, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2011 року за № 1531/20269 (далі - Положення № 826), загроза життю та здоров'ю працівників - виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об'єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівникові, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків. Пунктом 2.26 Положення № 826 передбачено, що право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки: порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників; порушень вимог Кодексу України про надра; відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; непроведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устатковання підвищеної небезпеки; виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку. У разі виявлення факту перевищення допустимих норм технологічного навантаження виробничого об'єкта (окремого виробництва, машин і механізмів) або якщо дійсний рівень технологічного навантаження створює загрозу життю працівників, уникнути чого можливо за рахунок його зниження, роботи такого об'єкта (виробництво, експлуатація машин і механізмів) можуть бути обмежені до допустимого безпечного рівня. Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України № 877 повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом. Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у редакції, яка діє з 01.07.2013, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Судом встановлено, що підставою для проведення перевірки став нещасний випадок який був 14.12.2013 р. о 13 год. 30 хв. та перейшов у смертельний [INFO] з гірничоробочою ТОВ "К.С.В.-М" [PERSON], [INFO] Під час перевірки встановлено порушення, які створюють загрозу життю людей, а саме: на момент проведення перевірки не отримано дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, не отримано дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, обладнання підвищенної небезпеки, на підприємстві відсутній План ліквідації аварій. На час розгляду справи виявлені порушення не усунуті, відповідачем не надано доказів їх усунення. В зв'язку з чим суд приходить до висновку про необхідність застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення ведення робіт на підприємстві відповідача. Одночасно, суд вважає за необхідне роз'яснити відповідачу, що у відповідності до частин 12-13 ст. 183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю). Також, суд зазначає, що відповідно до ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо оплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі. Згідно з частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа). Згідно зі статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI, який набрав чинності з 01 листопада 2011 року, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,03 розміру мінімальної заробітної плати. Ухвалою суду від 24.02.2014 р. позивачу було відстрочено сплату судового збору до винесення судом рішення по даній справі. Позивачем заявлено вимоги немайнового характеру. Зважаючи, що позивача не звільнено від сплати судового збору, а статтею 94 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачено їх стягнення з відповідача, суд дійшов висновку про стягнення з позивача на користь Державного бюдежту України судового збору в розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 73,08 грн. На підставі викладеного,

Результат розгляду: granted