Рішення адміністративного суду від 2014-02-11 00:00:00+02

19 жовтня 2009 року на адресу Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла позовна заява Приватного підприємства «Солекс» (далі - позивач, ПП «Солекс») до Державної податкової інспекції у Святошинському районі міста Києва (далі - відповідач, ДПІ), згодом перейменована на Державну податкову інспекцію у Святошинському районі міста Києва Державної податкової служби, про визнання протиправним та скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій від 29 травня 2009 року № 0002762330. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ПП «Солекс» категорично не погоджується із застосованими до нього податковим органом штрафними (фінансовими) санкціями в сумі 11 900, 00 грн. на підставі висновків Акта перевірки Державної податкової адміністрації у Харківській області від 08.05.2009р. № 0486/26/57/23/24102644 за порушення норм п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, а саме: внаслідок необладнання гральних автоматів запам'ятовуючими пристроями («фіскальною пам'яттю»). На думку позивача, висновки цього Акта перевірки є необґрунтованими і незаконними, оскільки, здійснюючи розрахунки зі споживачами, ПП «Солекс» застосовувало належним чином зареєстрований, опломбований та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій (а саме - електронний контрольно-касовий апарат Марія-701, заводський номер ВЖ 5200001860, фіскальний номер 2023003460), який внесений до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій. Зокрема, в процесі надання послуг у сфері грального бізнесу працівник ПП «Солекс» приймав від гравців готівкові кошти, тобто здійснював розрахункові операції, з використанням зареєстрованого, опломбованого у встановленому порядку і переведеного у фіскальний режим роботи РРО, та видаючи гравцям фіскальні чеки, які фіксували в тому числі інформацію про розмір здійсненої ставки (кредиту)(тобто інформацію про вартість послуги у сфері грального бізнесу). Також позивач зазначає про те, що технічні характеристики гральних автоматів (визначені в Паспорті гральних автоматів «Балатон»), які використовувалися (-вуються) позивачем, не передбачають реалізації фіскальних функцій гральними автоматами, що, при цьому, не суперечило нормам чинного на той час законодавства з регулювання проведення розрахункових операцій. Крім того, позивач вважає, що жоден з гральних автоматів на території України не внесено до Державного реєстру РРО. Відповідач проти позову заперечував усно. В обґрунтування своїх заперечень відповідач посилався на те, що в ході проведення перевірки господарської одиниці ПП «Солекс» щодо контролю за порядком проведення розрахунків за товари (послуги), вимог з регулювання обігу готівки, наявності товарних патентів і ліцензій (акт від 08.05.2009р. № 0486/26/57/23/24102644) встановлено порушення позивачем вимог п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-В (далі - Закон № 265/95-ВР). А саме: на момент здійснення перевірки перевіряючими виявлено, що в залі знаходились 35 гральних автоматів, підключених до електроенергії та функціонуючих, оснащених купюроприймачами, які при цьому не були обладнані запам'ятовуючим пристроєм (фіскальною пам'яттю) та відповідно в автоматичному режимі не здійснювали реєстрацію розрахункових операцій при наданні послуг грального бізнесу. На думку відповідача, автомати, які здійснюють розрахункові операції, приймаючи від покупця кошти за надання послуги або товару, мають бути обладнані РРО. При цьому, оскільки, на дату проведення перевірки ПП «Солекс» (15 жовтня 2008 року) набрав чинності наказ Державної податкової адміністрації України «Про затвердження Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій у новій редакції» від 01.07.2008р. № 430, яким до Реєстру було включено комп'ютерно-касову систему «Фіскал», то, на думку відповідача, держава фактично виконала свій обов'язок з організації розроблення автоматів з продажу товарів (послуг), які відповідають передбаченим Законом № 265/95-ВР вимогам, а також запам'ятовуючих пристроїв (фіскальної пам'яті) для оснащення автоматів, що вже діють. Як наслідок з 1 липня 2008 року до суб'єктів господарювання, які надають гральні послуги з використанням гральних автоматів (тобто, до таких як ПП «Солекс»), у яких не реалізовані фіскальні функції, мають застосовуватися фінансові санкції, передбачені п. 2 ст. 17 Закону № 265/95-ВР. Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 травня 2010 року по справі № 2а-12819/09/2670, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2010 року, в задоволенні позову ПП «Солекс» відмовлено повністю. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 21 жовтня 2013 року № К-37188/10 касаційну скаргу підприємства було задоволено частково, а саме: скасовані рішення судів першої та апеляційної інстанції по даній справі, а саму справу № 2а-12819/09/2670 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Зокрема, в своїй ухвалі від 21 жовтня 2013 року суд касаційної інстанції вказав на необхідність встановлення факту набуття споживачем права гри, та яка саме операція (обмінна чи надання послуги) здійснювалась позивачем при прийманні грошей, з огляду на доводи позивача про використання опломбованого та приведеного у фіскальний режим роботи реєстратора розрахункових операцій - контрольно-касового апарату Марія-701, модель якого внесено до Державного реєстру РРО. В силу ч. 2 ст. 227 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, які унеможливили встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. Висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов'язковими для суду першої чи апеляційної інстанції при розгляді справи (ч. 5 ст. 227 Кодексу адміністративного судочинства України). Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 листопада 2013 року справу № 2а-12819/09/2670 прийнято до провадження суддю Дегтярьовою О.В. та призначено до судового розгляду на 20 листопада 2013 року. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання, призначене на 20 листопада 2013 року, не з'явився, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, та письмових заперечень і додаткових документів до суду не подав. 20 листопада 2013 року в судовому засіданні судом було ухвалено перейти до письмового провадження на підставі ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на таке. В ході судового розгляду було встановлено, що 08 травня 2009 року працівниками Державної податкової адміністрації у Харківській області була проведена перевірка господарської одиниці Харківської філії ПП «Солекс» - залу гральних автоматів (розташованого за адресою: м. Харків, вул. Героїв праці, 6 (приміщення 6, 7, 8) з питань дотримання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), вимог з регулювання обігу готівки, наявності торгових патентів і ліцензій, за результатами якої складений Акт від 08.05.2009р. № 0486/26/57/23/24102644. В ході проведення перевірки перевіряючими встановлено, що проведення розрахункових операцій в залі гральних автоматів позивача здійснюється з використанням зареєстрованого та належним чином опломбованого реєстратора розрахункових операцій (контрольно-касового апарату моделі Марія 701, заводський номер ВЖ 5200001860, фіскальний номер 2023003460) і книги обліку розрахункових операцій (зареєстрованої на реєстратор розрахункових операцій № 2023003460р/1-105 в Харківській ОДПІ у Харківській області). Одночасно згідно Акта перевірки: «...На момент перевірки в залі гральних автоматів ведеться надання споживачам послуг грального бізнесу на 35 працюючих гральних автоматах, які не обладнані запам'ятовуючими пристроями (фіскальною пам'яттю), тобто в автоматичному режимі не здійснюється реєстрація розрахункових операцій при наданні послуг грального бізнесу У відповідності до ст. 2 абз. 1 ЗУ «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.95р. із змінами та доповненнями, автомат з продажу товарів (послуг) є РРО, який в автоматичному режимі здійснює видачу (надання) товарів, послуг, і забезпечує їх відповідний облік за кількістю та вартістю. Гральні автомати у кількості 35 шт знаходяться в робочому стані, оснащені купюро-приймачами та підключені до електроживлення.». Також в тексті цього Акта перевірки зазначено, що різниці між сумою готівкових коштів на місці проведення розрахунків в розмірі 1 025, 00 грн. та сумою коштів (1 025, 00 грн.), яка зазначена в денному звіті РРО, на момент проведення перевірки - не встановлено. В результаті проведення вказаної перевірки працівниками податкового органу встановлене порушення ПП «Солекс» норм п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР (розд. 3 «Висновок перевірки» Акта перевірки). До Акта перевірки додані Х-звіт РРО за 08.05.2009р. та опис наявних купюр та монет на місці проведення розрахунків на загальну суму 1 025, 00 грн. 29 травня 2009 року ДПІ у Святошинському районі м. Києва на підставі зазначеного вище Акта перевірки прийняла спірне рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій (форми «С) за № 0002762330, яким відповідно до п. 11 ст. 11 Закону України «Про державну податкову службу в Україні» та згідно п. 2 ст. 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995р. № 265/95-ВР, за порушення вимог п. 1 ст. 3 цього Закону, нараховані позивачу фінансові санкції на суму 11 900, 00 грн. (тобто, 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян = 340, 00 грн. х 35 гральних автоматів). При вирішенні даного спору суд виходить з наступного. Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування, послуг були встановлені Законом № 265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб'єктів господарювання та їхні господарські одиниці, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі. В силу приписів ст. 3 Закону № 265/95-ВР реєстратори розрахункових операцій застосовуються суб'єктами підприємницької діяльності, які здійснюють операції з розрахунків у готівковій та/або в безготівковій формі при продажу товарів у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Суб'єкти підприємницької діяльності зобов'язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (п. 1 ст. 3 цього Закону). При цьому в розумінні норм абз. 3 і 4 ст. 2 цього Закону «реєстратор розрахункових операцій» - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг). До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, комп'ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо, а «розрахункова операція» - це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця. Згідно пункту 4.4 розділу 4 Порядку реєстрації , опломбування та застосування реєстраторів розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого Наказом ДПА України № 614 від 10.12.2000р. (із змінами та доповненнями)(далі - Порядок № 614), реєстрація продажу товари (оплати послуги) через РРО проводиться одночасно з розрахунковою операцією. Розрахунковий документ повинен видаватися покупцеві не пізніше завершення розрахункової операції. Розрахункова операція вважається проведеною через РРО, якщо данні про її обсяг уведені в режимі реєстрації. Аналіз наведених положень Закону № 265/95-ВР та Порядку № 614 дає підстави вважати, що метою застосування реєстраторів розрахункових операцій є контроль за обігом і кількістю готівкових та безготівкових коштів при реалізації товарів (послуг) у сфері торгівлі громадського харчування та послуг. При цьому в Законі № 265/95-ВР відсутнє визначення терміна «послуга», натомість воно наведено в іншому нормативно-правовому акті - Законі України «Про стандарти, технічні регламенти та процедури оцінки відповідності» від 01.12.2005р. № 3164-IV. Відповідно до цього законодавчого акта послуга - це результат економічної діяльності , яка не створює товар, але продається та купується під час торговельних операцій. Таким чином, законодавець ув'язав надання послуги з продажем та купівлею в рамках торговельної операції. Частиною 1 статті 263 Господарського кодексу України наводиться визначення поняття «господарсько-торговельної діяльності, що здійснюється суб'єктами господарювання у сфері товарного обігу»: діяльність, спрямована на реалізацію продукції виробничо-технічного призначення і виробів народного споживання, а також допоміжна діяльність, яка забезпечує їх реалізацію шляхом надання відповідних послуг. Частина 3 статті 263 вказаного Кодексу визначає, що господарсько-торговельна діяльність суб'єктів господарювання може здійснюватись в таких формах: матеріально-технічне постачання і збут; енергопостачання; заготівля; оптова торгівля; роздрібна торгівля і громадське харчування; продаж і передача в оренду засобів виробництва; комерційне посередництво у здійсненні торговельної діяльності та інша допоміжна діяльність по забезпеченню реалізації товарів (послуг) у сфері обігу. Таким чином, якщо суб'єкт господарювання здійснює господарсько-торгівельну діяльність і при цьому виконує операції, ознаки яких наведені у ст. 1 Закону № 265/95-ВР, то на такого суб'єкта поширюються положення цього Закону. А тому відповідно операції з купівлі - продажу кредитів, ставок на гру є розрахунковими і підлягають проведенню через реєстратори розрахункових операцій. Зазначене підтверджується нормами Порядку обліку доходів фізичних осіб у гральних закладах та персоніфікації таких осіб, затвердженого Наказом Державної податкової адміністрації України від 20.10.2003р. № 494 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2003 року за №1016/8337). Згідно пункту 5 вказано Порядку, засвідчення прийняття ставок для участі в азартній грі, здійснюється через належним чином зареєстрований реєстратор розрахункових операцій з видачею чеків, які повинні зберігатись фізичною особою - гравцем до закінчення її участі в азартній грі. Постановою Кабінету Міністрів України «Про термін переведення суб'єктів підприємницької діяльності на облік розрахункових операцій у готівковій та безготівковій формі із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій» від 07.02.2001р. № 121 (далі - Постанова № 121) установлені терміни переведення суб'єктів підприємницької діяльності на облік розрахункових операцій у готівковій та безготівковій формі із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій з використанням гральних автоматів до 31.12.2006 року. Зокрема, у п. 6 додатку до вказаної Постанови № 121 наведено перелік автоматів для реалізації товарів (послуг), використання яких можливе у випадку обладнання їх реєстратором розрахункових операцій. Зокрема, такими автоматами є автомати з продажу квитків на приміському залізничному транспорті, гральні, з обліку жетонів в автоматизованих контрольних пунктах проходу пасажирів у метрополітені, з продажу дозованих і штучних товарів, іншого призначення. Тобто, суб'єкти підприємницької діяльності, які здійснюють підприємницьку діяльність у сфері грального бізнесу шляхом надання послуг з використанням гральних автоматів, зобов'язані до 01 січня 2007 року використовувати у своїй ліцензованій діяльності з надання послуг грального бізнесу гральні автомати з продажу послуг, які оснащені запам'ятовуючими пристроями (фіскальною пам'яттю), в т.ч. тих, що вже задіяні у використанні. Відповідно до абз. 9 ст. 2 Закону № 265/95-ВР «автомат з продажу товарів (послуг)» - реєстратор розрахункових операцій, який в автоматичному режимі здійснює видачу (надання) за готівкові кошти або із застосуванням платіжних карток, жетонів тощо товарів (послуг) і забезпечує відповідний облік їх кількості та вартості та створює контрольну стрічку в електронному вигляді. Згідно ч. 1 Ліцензійних умов провадження організації діяльності з проведення азартних ігор, затверджених спільним Наказом Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва та Міністерства фінансів України від 18.04.2006р. № 40/374, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.05.2006 року за № 622/12496, «гральний автомат» - це механічне, електричне, електронне обладнання або пристрій, що використовується для проведення азартних ігор, результат яких визначається без участі працівника ліцензіата програмою роботи обладнання (пристрою) з використанням генератора випадкових чисел, який міститься всередині корпусу такого обладнання (пристрою), і сума виграшу нараховується обладнанням (пристроєм) автоматично. Правовий аналіз цієї норми права дає підстави вважати, що наведений невичерпний перелік автоматів вказує на автомати, які здійснюють розрахункові операції, тобто операції з приймання готівкових коштів або їхніх замінників (жетонів) за реалізований товар або надану послугу. Такі автомати для реалізації товарів (послуг) при здійсненні розрахункової операції можуть приймати готівкові кошти або їхні замінники. Якщо в розрахунковій операції використовується замінник готівкових коштів, то у будь-якому випадку повинна мати місце операція заміни готівкових коштів на їхні замінники (жетони, талони тощо). Операція із заміни готівкових коштів на їхні замінники може бути розрахунковою, якщо при цьому надається платна послуга. Таким чином, автомати, які здійснюють розрахункові операції, приймаючи від покупця жетони як замінники готівкових коштів за надання послуги або товару, мають бути обладнані реєстраторами розрахункових операцій. Будь-яка розрахункова операція за допомогою реєстратора розрахункових операцій реєструється один раз за надання послуги чи товару. Надання послуги заміни готівкових коштів на їхні замінники відрізняється від послуги, яка в подальшому отримується з використанням такого замінника (жетону). Тобто гральні автомати, які не здійснюють приймання готівкових коштів або їхніх замінників, не здійснюють розрахункові операції (вказана правова позиція наведена в згаданій вище ухвалі Вищого адміністративного суду України від 01 липня 2013 року № К-32544/10). В ході судового розгляду даної справи позивачем були надані суду письмові пояснення від 20.11.2013р. б/н по суті проведення спірних розрахункових операцій. Зокрема, в даних поясненнях позивач зазначає про те, що: «…автомати ПП «Солекс» працювали від ключа та не були обладнані купюроприймачами, а отже не здійснювали приймання готівкових коштів від гравця. Грошові кошти отримував безпосередньо касир, який проводив відповідну операцію з надання гравцю права на гру через зареєстрований опломбований та переведений у фіскальний режим роботи реєстраторів розрахункових операцій (в даному випадку РРО Марія-701, що зафіксовано в акті перевірки та підтверджується доказами, які містять в матеріалах справи). Водночас, позивач не здійснював реалізації фішок, жетонів, будь-яких інших замінників грошових коштів. Натомість, касири приймали грошові кошти від гравця і видавали розрахункові документи, після чого вручну за допомогою відповідного ключа вмикали гральний автомат та виставляли ставку гравця. Наведений вище алгоритм цілком узгоджується з чинним станом на момент проведення перевірки Порядком обліку доходів фізичних осіб у гральних закладах та персоніфікації таких осіб, затвердженим наказом Державної податкової адміністрації України від 20 жовтня 2003 року № 494, відповідно до пункту 5 якого придбання особами фішок, жетонів, отримання інших документів, які засвідчують прийняття ставок для участі в азартній грі, здійснюється через належним чином зареєстрований реєстратор розрахункових операцій з видачею чеків, які повинні зберігатися фізичною особою-гравцем до закінчення її участі в азартній грі…». Також представник позивача звертає увагу суду на те, що безпосередньо в тексті Акта перевірки не зафіксовано, які сама гральні автомати (найменування, модель, серійні номери) знаходилися на момент перевірки в залі гральних автоматів, а також не досліджено технічні характеристики та не перевірено відповідно порядок роботи кожного з них. Разом з тим, в ході попереднього розгляду даної справи в судді першої інстанції представником ПП «Солекс» були надані суду наступні документи: копії договору купівлі-продажу товарів від 24.09.2007р. № 30, укладеного між ТОВ «Балатон» (Продавець) і позивачем (Покупець) щодо придбання товарів (гральних автоматів, із купюроприймачем, в кількості 39 шт, гральних автоматів ADV Gaming в кількості 2 шт., запчастин), та акта приймання-передачі вказаних товарів від 24.09.2007р.; копію наказу ПП «Солекс» від 11.07.2008р. № 12-ГП «Про передачу гральних автоматів в користування структурного підрозділу», згідно якого у користування Харківської філії підприємства в термін до 12 липня 2009 року, для розміщення у гральному залі за адресою: м. Харків, вул. Героїв праці, 6, передавалися 35 гральних автоматів «Балатон», обладнаних купюроприймачами; копію сертифікату відповідності серії ВБ № 960567, виданої ТОВ «Балатон» на вказані ігрові автомати. Крім того, в матеріалах даної справи наявна копія наказу ПП «Солекс» «Про порядок прийняття ставок та виплати виграшів гравцям, які користуються послугою гри на гральному автоматі, обладнаному купюроприймачами» від 29.12.2006р. № 52-ГД. Згідно тексту цього Наказу на підприємстві визначений наступний порядок прийняття ставок та виплати виграшів гравцям, які користуються послугою гри на гральному автоматі, обладнаному купюроприймачем: - після вибору гравцем грального автомата, на якому буде проводитись гра, касир-оператор зобов'язаний безпосередньо роз'яснити гравцеві правила гри та прийняття ставок; - після роз'яснення правил гри та прийняття ставок, гравець, робить ставку, опускаючи до купюроприймача грального автомата купюру відповідного номіналу, з урахуванням встановлених для даного виду гри прейскурантів цін (розмірів ставок); - після здійснення ставки гральний автомат в автоматичному режимі встановлює призову суму та розпочинається гра; - після закінчення гри гравець повідомляє про даний факт касира-оператора; після повідомлення про закінчення гри, касир-оператор здійснює вилучення грошових коштів із купюроприймача грального автомата та, у місці проведення розрахунків, вносить їх у касу, проводячи відповідну розрахункову операцію через РРО; - в залежності від результату гри (наявність чи відсутність виграшу) гравцеві, у місці проведення розрахунків, видається касовий чек з відображенням проведеної операції (внесення та видача (при наявності виграшу) готівки). Таким чином, зі змісту вказаного Наказу від 29.12.2006р. № 52-ГД вбачається, що порядок реєстрації розрахункових операцій з використанням РРО у залі гральних автоматів господарської одиниці ПП «Солекс» передбачає такий алгоритм дій, за якого облік розрахункових операцій за допомогою невбудованого в гральний автомат РРО відбувається після внесення гравцем готівкових коштів (купюр певного номіналу) до купюроприймача грального автомату та повідомлення гравцем про закінчення гри, тобто фактично вже після надання послуги. При цьому будь-яких документальних доказів на спростування факту використання перевіряємим структурним підрозділом ПП «Солекс» гральних автоматів, обладнаних купюроприймачами (зокрема, інвентаризаційних документів, актів про повернення структурним підрозділом вказаних автоматів головному підприємству до моменту проведення перевірки, бухгалтерських відомостей, тощо) позивач суду не пред'явив. Згідно ст. 12 Закону № 265/95-ВР на території України дозволяється реалізовувати та застосовувати лише ті реєстратори розрахункових операцій вітчизняного та іноземного виробництва, які включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та конструкція і програмне забезпечення яких відповідає конструкторсько-технологічній та програмній документації виробника. Наказом Державної податкової адміністрації України «Про затвердження Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій у новій редакції» від 01.07.2008р. № 430 (наказ втратив чинність згідно з наказом ДПА України від 10.09.2008р. № 581) до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій було включено комп'ютерно-касову систему «Фіскал», яка призначена для фіскалізації гральних автоматів. З моменту включення до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій комп'ютерно-касової системи «Фіскал» суб'єкти господарювання зобов'язані використовувати зазначену систему (за даними розробника системи комп'ютерно-касової електронної спеціалізованої «Фіскал» - ТОВ «Експотрейд» (лист від 26.01.2010р. № 61, що був наданий підприємством на виконання ухвалу суду від 16.12.2009р. по даній справі) дана система призначена безпосередньо до фіскалізації гральних автоматів, автоматизації збору, обліку і контролю даних про функціонування залів гральних автоматів (в т.ч. обліку і контролю інформації про рух готівки або її замінників - жетонів як по кожному автомату окремо, так і в цілому по залу гральних автоматів)). Крім того, з цього часу суб'єкти господарювання не повинні вводити в експлуатацію ті гральні автомати, що не забезпечують можливості застосування цієї системи, оскільки вони об'єктивно не можуть забезпечити дотримання вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». В ході розгляду справи встановлено, що у своїй діяльності ПП «Солекс» використовує гральні автомати, розроблені та сертифіковані ТОВ «Балатон». При цьому жодних документів з детальним описом технологічних можливостей наявних на ПП «Солекс» гральних автоматів «Балатон» (зокрема, технічних паспортів, посібників куристувача, інструкцій, тощо) та/або пояснень щодо наявності у таких гральних автоматів фіскальних функцій та/або технологічних можливостей для обліку і фіксування на будь-якому матеріальному носії інформації про час та обсяги готівкових коштів, які вносяться гравцями до купюроприймача автоматів перед початком гри, та які надалі виймаються з таких гральних автоматів, позивач суду не надав. За даними розробника гральних автоматів ТОВ «Балатон» (лист від 13.08.2008р. наданий у відповідь на запит ПП «Солекс» від 06.08.2008р. № 06/08-юр) з питання технічної функціональної можливості сумісності гральних автоматів «Балатон» та комп'ютерно-касової системи «Фіскал»: «систему «Фіскал» не можливо використовувати за такими причинами: 1. Неможливо зменшити затримку між постановкою грошей на автомат та печаттю чека менше 10-15 секунд для більшості випадків. 2. Система «Фіскал» ніяк не контролює і не може контролювати принципово гроші (кредити), що знімаються з автомата. 3. Так само як автомати виробництва ТОВ «Балатон» (програмне забезпечення в гральних автоматах), автомати виробництва таких провідних світових виробників, як IGT, Bally, Atronic, Novomatic, Aristocrat, Cnidesa, Belatra та інші, мають SAS інтерфейс та не призначені для підключення до системи «Фіскал». Більш того, вказані виробники забороняють вносити самовільні зміни до електронної схеми автомата. 4. Більш того: при виході зі строю одного блоку системи «Фіскал», який встановлено у конкретний гральний автомат, блокується тільки цей автомат. Це передбачено схемою включення системи «Фіскал». Якщо таке трапилось, персонал залу може увімкнути автомат в роботу без системи «Фіскал» спеціальним ножовим ключем, який входить до складу системи «Фіскал». В цілому в системі «Фіскал» конструкцією передбачене її цілеспрямоване відключення від фіскальної функції, при чому, робота системи та залу гральних автоматів не порушується. Це робиться спеціальним ножовим ключем, який розроблявся разом з системою для блокування зламаних блоків системи «Фіскал». Одночасно в тексті цього ж листа ТОВ «Балатон» від 13.08.2008р. зазначено, що: «Комп'ютерно-касова система «Фіскал» передбачає ввімкнення у схему автомата особливого пристрою, який приймає сигнали від банкнотоприймача, обробляє їх з метою формування електронного чеку, а потім видає на автомат сигнали, імітуючи собою банкнотоприймач. Для використання системи «Фіскал» потрібно вносити суттєві зміни в електричну схему автомата, механічні зміни та зміни конструкції. Тобто порядок передбачається такий: Автомат в цеху розбирається, в середину автомата вмонтовується пристрій «Фіскал», потім деякі електричні кола автомата розриваються та заводяться через систему «Фіскал». З наявних матеріалів справи судом вбачається, що фактично при наданні послуги - гри на гральному автоматі, такими автоматами позивача перед початком гри здійснювалося прийняття готівкових коштів споживачів через купюроприймачі без їх обліку та видачі відповідного розрахункового документів за результатом таких операцій. Посилання позивача на проведення розрахункових операцій через належним чином зареєстрований, опломбований та приведений у фіскальний режим РРО - електронний контрольно-касовий апарат Марія-701, заводський номер ВЖ 5200001860, фіскальний номер 2023003460, судом не до уваги приймаються, у зв'язку з тим, що в силу специфіки наявних у позивача нефіскалізованих гральних автоматів «Балатон» такий алгоритм дій по суті не допускає чіткого обліку позивачем обігу і кількістю готівкових коштів при реалізації послуг у сфері грального бізнесу. В силу норм п. 2 ст. 17 Закону № 265/95-ВР у разі застосування при здійсненні розрахункових операцій непереведеного у фіскальний режим роботи, незареєстрованого, неопломбованого або опломбованого з порушенням встановленого порядку реєстратора розрахункових операцій до суб'єкта господарської діяльності застосовуються фінансові санкції у розмірі двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Враховуючи те, що гральний автомат в автоматичному режимі здійснює видачу виграшу за готівкові кошти або із застосуванням жетонів, як і автомат з продажу товарів (послуг) в автоматичному режимі за готівкові кошти або із застосуванням платіжних карток, жетонів здійснює видачу товарів (послуг), то гральний автомат - це автомат з надання послуг у сфері грального бізнесу, що спростовує твердження позивача про те, що гральний автомат не є РРО. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, про правомірність прийнятого рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій від 29.05.2009р. № 0002762330 за порушення позивачем норм п. 1 ст. 3 Закону № 265/95-ВР. Згідно з ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України). Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог, у зв'язку з чим адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Результат розгляду: denied