Рішення адміністративного суду від 2014-02-13 00:00:00+02

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Оболонському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві, в якому просив визнати протиправними дії Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві щодо складання акту № 485/26-54-22-06-38615737 від 16.09.2013 р. «Про неможливість проведення зустрічної звірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» за період травень, червень, липень 2013 року»; визнати протиправними дії Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві щодо внесення коригувань до електронних баз даних, у тому числі до автоматизованої інформаційної системи «Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», на підставі акту № 485/26-54-22-06-38615737 від 16.09.2013 р. «Про неможливість проведення зустрічної звірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» за період травень, червень, липень 2013 року» показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» в розрізі контрагентів за травень, червень, липень 2013 року; зобов'язати Державну податкову інспекцію в Оболонському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві відновити в електронних базах даних, у тому числі у автоматизованій інформаційній системі «Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» показники податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» в розрізі контрагентів за травень, червень, липень 2013 року. Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 листопада 2013 року в задоволенні позову відмовлено повністю. Так, суд дійшов висновку щодо правомірності дій щодо проведення перевірки позивача, формування інформаційної бази. В обґрунтування даної позиції, судом вказано, що до єдиної системи «Податковий блок» та її підсистеми «Аналітична система» вноситься службова інформація, одержана податковими органами за результатами контролюючих заходів, ця інформація не визначає податкових зобов'язань платників податків, є аналітичною і використовується виключно з метою здійснення податкового контролю, а тому не може порушувати законні права свободи чи інтереси позивача та сама по собі не тягне за собою для позивача жодних зобов'язань. Крім того, суд погодився з доводами податкового органу з приводу неможливості проведення зустрічної звірки позивача, і дійшов висновку, що у відповідності до вимог Методичних рекомендацій, у даному випадку складання акту є правомірним Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та ухвалити нову постанову, якою позов задовольнити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що позиція відповідача щодо відсутності платника за місцезнаходженням не доведена, оскільки належним доказом для підтвердження даного факту є наявність в Єдиному державному реєстрі відповідного запису про відсутність такої юридичної особи. Також зазначає, що відповідачем не доведено, що ним було вжито будь-яких заходів щодо встановлення місцезнаходження позивача. Крім того, апелянт вказав на відсутність у відповідача законодавчо визначених підстав для внесення до електронних баз даних органів державної податкової служби будь-яких коригувань на підставі акту про неможливість проведення зустрічної звірки позивача. Таким чином, на думку апелянта, дії податкового органу щодо проведення зустрічної звірки, складення за її наслідками акту про неможливість проведення зустрічної звірки Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін. Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, постанова суду - скасуванню з таких підстав. Суд першої інстанції прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Колегія суддів не може погодитися з вказаним висновком суду в повній мірі, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідачем складено акт від 16.09.2013 за №485/26-54-22-06-38615737 про неможливість проведення зустрічної звірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» за період травень, червень, липень 2013року питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства за період з 28.08.11р. по 31.03.12 р., в якому податковий орган дійшов висновку про відсутність поставок товарів та укладення угод без мети настання реалі, наслідків, господарські операції ТОВ «КРАФТ-ПРОФІ» за період травень, червені,, лютий 2013 року, щодо придбання товарів (робіт послуг) у контрагентів - постачальників та продажу товарів (робіт, послуг) на адресу контрагентів - покупців не підтверджуються стосовно врахування реального часу здійснення операцій, місцезнаходження майна, наявності трудових, виробничо-складських приміщень та іншого майна, які економічно необхідні для здійснення господарських операцій, відсутністю ділової мети та необхідного обсяг) цивільної дієздатності. Також вказано, що позивачем порушено, зокрема, п.п. 14.1.191 п. 14.1 ст. 14. пп. «а» п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України в частині включення до податкових зобов'язань сум по господарських операціях, які не здійснювались, що призвело до завищення податкових зобов'язань на загальну суму 5581972 грн., п. 198.1. п. 198.2. п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України в частині включення до податкового кредиту сум по господарських операціях, які не здійснювались, не пов'язані з господарською діяльністю та не підтверджені податковими накладними, що призвело до завищення податкового кредиту і загальну суму 5302146 грн. В той же час, податковим органом в Акті зазначено, що зустрічну звірку товариства провести неможливо у зв'язку з тим, що воно не знаходиться за податковою адресою. В обґрунтування зазначеного відповідач послався на лист ГУ Міндоходів у місті Києві від 15.08.2013 року № 6299/7/26-15-16-04-06, у якому зазначено, що місцезнаходження ТОВ «Крафт-Профі» встановити не можливо, а також на те, що згідно електронної бази стан платника - 9 - направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням. Позивач, вважаючи дії податкового органу щодо складання зазначеного акту та викладення у ньому вказаних вище відомостей та висновків, протиправними, звернувся до суду з даним позовом, у задоволенні якого судом було відмовлено повністю. Надаючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції, доводам апеляційної скарги, виходячи з наявних у справі матеріалів, колегія суддів зазначає наступне. Відповідно до п. 73.5 ст. 73 ПК України з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків. Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін. Відповідно до пункту 1 Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 27 грудня 2010 року (далі Порядок) зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. В силу пункту 2 цього Порядку зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань. Пунктом 7 Порядку визначено, що за результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується суб'єктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом із повідомленням про вручення. Згідно з пунктом 2.1 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджені наказом Державної податкової адміністрації України № 236 від 22 квітня 2011 року (далі Методичні рекомендації) для проведення зустрічних звірок відбираються суб'єкти господарювання (контрагенти платника податків), щодо яких виникла необхідність у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків, в тому числі відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Необхідність проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання визначається посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби (далі - органи ДПС) за результатами проведеного аналізу даних та встановлених розбіжностей в податкових деклараціях, автоматизованих інформаційних системах органів державної податкової служби України (АІС ДПА України, Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту, Єдиний реєстр податкових накладних тощо), а також аналізу податкової інформації та документів, отриманих із внутрішніх (у тому числі від підрозділів податкової міліції тощо) або зовнішніх джерел (у тому числі від платників податків), які свідчать (можуть свідчити) про порушення такими платниками податків податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС. Відповідно до пункту 3.1. Методичних рекомендацій з метою проведення зустрічної звірки орган ДПС, що ініціює проведення такої звірки (далі - орган ДПС - ініціатор) надсилає органу ДПС, на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання (далі - орган ДПС - виконавець), Запит про проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (додаток 1) за допомогою Інформаційної системи "Зустрічні звірки" (далі - ІС "Зустрічні звірки"). Згідно пункту 3.2 Методичних рекомендацій з метою спрощення процедури проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання (особливо тих, які віднесені до категорії великих платників податків) за наявності інформації, зазначеної у запиті органу ДПС - ініціатора, та її документального підтвердження, орган ДПС - виконавець протягом трьох робочих днів проводить на їх підставі зустрічну звірку та складає Довідку про результати проведення зустрічної звірки відповідно до підпункту 4.6 пункту 4 Методичних рекомендацій. При цьому інформація на запит та її документальне підтвердження можуть бути наявними в органі ДПС - виконавця у зв'язку із направленням суб'єктом господарювання за місцем реєстрації інформації відповідно до вимог статей 72 та 73 глави 7 розділу II та інших норм Кодексу, за результатами попередньо проведених звірок (перевірок) та отриманих відповідних документів суб'єкта господарювання тощо. У разі відсутності в органі ДПС - виконавця запитуваної інформації та її документального підтвердження, такий орган протягом 2-х робочих днів з дня отримання запиту надсилає завірений печаткою Запит про надання інформації та її документального підтвердження (додаток 2) суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному (уповноваженому) представникові під розписку. Такий запит реєструється як вихідна кореспонденція у загальному порядку. Пунктом 3.3 Методичних рекомендацій передбачено, що обов'язок здійснення відповідних заходів (направлення запитів, повторних запитів, здійснення моніторингу відповідей, що надходять, тощо) з метою забезпечення своєчасного та у повному обсязі проведення зустрічних звірок, у тому числі і по ланцюгу проходження ТМЦ (робіт, цінних паперів, нематеріальних активів тощо) покладається на орган ДПС - ініціатора. При цьому обов'язок направлення запиту на адресу суб'єкта господарювання та забезпечення проведення зустрічної звірки покладається на орган ДПС - виконавця, в якому такий суб'єкт господарювання перебуває на обліку (крім випадків, визначених у абзаці шостому п. 3.1 Методичних рекомендацій). Відповідно до пункту 4.5 Методичних рекомендацій при отриманні від суб'єкта господарювання (у встановлений статтею 73 Кодексу термін) інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження відповідальний підрозділ проводить зустрічну звірку суб'єкта господарювання протягом 3 робочих днів з дня, наступного за днем отримання такої інформації та її документального підтвердження. При цьому, відповідно до підпункту 4.4 пункту 4 Методичних рекомендацій у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України. Відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити перелік інформації, яка запитується, та документів, що її підтверджують, а також підстави для надіслання запиту. Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; 2) для визначення рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок та в інших випадках, передбачених статтею 39 цього Кодексу; 3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної; 5) у разі проведення зустрічної звірки; 6) в інших випадках, визначених цим Кодексом. Запит вважається врученим, якщо його надіслано поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою або надано під розписку платнику податків або іншому суб'єкту інформаційних відносин або його посадовій особі. Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом). У разі коли запит складено з порушенням вимог, викладених в абзацах першому та другому цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит. Таким чином, у разі відсутності у податкового органу інформації та її документального підтвердження, проведення зустрічної звірки можливо лише за умови дотримання вимог пунктів 3.2 та 3.3 Методичних рекомендацій щодо обов'язковості направлення відповідного запиту органу державної податкової служби суб'єкту господарювання. З матеріалів справи вбачається, що запит на адресу позивача направлено не було. Посилання відповідача на лист ГУ Міндоходів у місті Києві від 15.08.2013 року № 6299/7/26-15-16-04-06, у якому зазначено, що місцезнаходження ТОВ «Крафт-Профі» встановити не можливо, а також на те, що згідно АС «Податковий блок», в якій станом на дату складення акту, стан ТОВ «Крафт-Профі» - 9 - направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням, колегія суддів оцінює критично з огляду на те, що з наведених матеріалів не вбачається, що відповідачем або управлінням боротьби з відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ Міндоходів у місті Києві проводилися будь-які дії для встановлення фактичного місцезнаходження платника, а якщо проводилися, то які саме. Разом з тим, згідно наявної в матеріалах справи виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серії АГ № 655749 (а.с. 9-10) вбачається, що станом на 23.10.2013 року (в той час як акт складено16.09.2013 року) місцезнаходження юридичної особи - м. Київ, Оболонський район, вул. Маршала Малиновського, 34. В той же час, відповідачем не надано доказів наявності у податкового органу інформації за результатами попередньо проведених звірок (перевірок) та отриманих відповідних документів від позивача та їх документального підтвердження, що в свою чергу звільняло б податковий орган від направлення позивачу запиту про проведення зустрічної звірки. Таким чином, за відсутності вказаних вище первинних документів, податковий орган не міг здійснити їх співставлення з відповідними документами контрагентів позивача. В той же час, згідно висновків Акту, податковим органом встановлено відсутність поставок товарів та укладення угод без мети настання реалі, наслідків, господарські операції ТОВ «КРАФТ-ПРОФІ» за період травень, червені,, лютий 2013 року, щодо придбання товарів (робіт послуг) у контрагентів - постачальників та продажу товарів (робіт, послуг) на адресу контрагентів - покупців не підтверджуються стосовно врахування реального часу здійснення операцій, місцезнаходження майна, наявності трудових, виробничо-складських приміщень та іншого майна, які економічно необхідні для здійснення господарських операцій, відсутністю ділової мети та необхідного обсяг) цивільної дієздатності. Також вказано, що позивачем порушено, зокрема, п.п. 14.1.191 п. 14.1 ст. 14. пп. «а» п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України в частині включення до податкових зобов'язань сум по господарських операціях, які не здійснювались, що призвело до завищення податкових зобов'язань на загальну суму 5581972 грн., п. 198.1. п. 198.2. п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України в частині включення до податкового кредиту сум по господарських операціях, які не здійснювались, не пов'язані з господарською діяльністю та не підтверджені податковими накладними, що призвело до завищення податкового кредиту і загальну суму 5302146 грн. Відповідно до пункту 1.10. Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної податкової служби України при організації та проведенні перевірок платників податків, затверджених наказом ДПА України № 355 від 27.05.2008 року, працівники підрозділів, що здійснюють (очолюють) перевірки, наприклад, вносять необхідну інформацію до інформаційної бази результатів контрольно-перевірочної роботи АС «Аудит» на кожному етапі організації, проведення та реалізації матеріалів перевірок (при направленні повідомлення платнику податків про початок перевірки, оформленні направлення на проведення перевірки, реєстрації акта перевірки, прийнятті та направленні податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій), складанні протоколів про адміністративне правопорушення тощо - в день вчинення відповідних дій, апеляційному (адміністративному або судовому) узгодженні податкового зобов'язання згідно з прийнятим податковим повідомленням-рішенням - в день отримання відповідних документів або отримання інформації в установленому порядку. Згідно п.п. 4.2.1 розділу 4 Інструкції про порядок ведення органами державної податкової служби оперативного обліку платежів до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюється органами державної податкової служби України, затвердженої наказом Державної податкової адміністрації України від 18.07.2005 р. № 276, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.08.2005 р. за № 843/11123, податкові зобов'язання, штрафні санкції, пеня, самостійно визначені платником у податковій звітності, вносяться до електронної бази даних підрозділами обробки та ведення податкових документів і формуються в електронні та паперові реєстри. Відповідно до п.п. 4.2.2 вказаної Інструкції, податкові зобов'язання, штрафні санкції та пеня, розраховані органом державної податкової служби, обліковуються у картках особових рахунків за даними електронного реєстру податкових повідомлень у частині узгоджених сум згідно з Порядком направлення органами державної податкової служби України податкових повідомлень платникам податків, затвердженим наказом ДПА України від 21.06.2001 р. № 253 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06.07.2001 р. за № 567/5758 (у редакції наказу ДПА України від 27.05.2003 № 247. Тобто, зазначене не виключає, що інформація, викладена у висновках акту зустрічної звірки позивача, могла бути внесена відповідачем до існуючих баз даних податкової служби. Разом з тим висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави внесення змін до вказаних баз даних може бути зроблений податковим органом лише після визначення платникові податкових зобов'язань та їх узгодження у встановленому законом порядку. В той же час, розповсюдження такої інформації може мати негативні наслідки виходячи з наступного. Відповідно до пункту 71.1. статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності державної податкової служби комплекс заходів із збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання органами державної податкової служби покладених на них функцій та завдань. Згідно із підпунктом 72.1.5. пункту 72.1 статті 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності державної податкової служби використовується інформація, що надійшла, зокрема, від підрозділів податкової служби та митних органів - за результатами податкового контролю. Відповідно до статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань. Отже, інформація, викладена у електронних базах даних стосовно позивача фактично може бути використана податковим органом при перевірці контрагентів, що може призвести до погіршення його ділової репутації, як належного платника податків, відмови його контрагентів від подальших господарських відносин з позивачем з метою уникнення негативних податкових наслідків для себе від таких операцій. Таким чином, на думку колегії, вимоги позивача щодо визнання протиправними дій відповідача стосовно внесення коригувань до електронних баз даних, у тому числі до автоматизованої інформаційної системи «Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», на підставі акту № 485/26-54-22-06-38615737 від 16.09.2013 року, а також зобов'язання відповідача відновити в електронних базах даних, у тому числі у автоматизованій інформаційній системі «Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» показники податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» в розрізі контрагентів за травень, червень, липень 2013 року, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Стосовно позовних вимог щодо визнання протиправними дій відповідача щодо складання акту № 485/26-54-22-06-38615737 від 16.09.2013 р. «Про неможливість проведення зустрічної звірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Крафт-Профі» за період травень, червень, липень 2013 року», колегія суддів зазначає наступне. Згідно п. 86.1 ст. 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовим и особам и органу державної податкової служби та платникам и податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов'язаний його підписати. Порядок оформлення результатів документальних перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства затверджено наказом Державної податкової адміністрації України від 22.12.2010 року № 984. Відповідно до пункту 3 Порядку акт - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби. Акт перевірки є носієм доказової інформації, яка в подальшому має використовуватися контролюючим органом для прийняття рішення щодо визначення платникові податків грошових зобов'язань. При цьому акт складається посадовими особами контролюючого органу і не містить волевиявлення самого орану щодо виявлених посадовими особами фактів. Таким чином, діяльність із складання актів документальних перевірок є службовою діяльністю працівників контролюючого органу на виконання своїх посадових обов'язків із збирання доказової інформації щодо дотримання платником податків податкової дисципліни. Тому акт перевірки і дії посадових осіб податкового органу із складання цього акту не створюють жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни чи припинення будь-яких прав платника податків, крім права на надання зауважень до акту перевірки. Таке право виникає на підставі пункту 86.7 статті 86 Податкового кодексу України в зв'язку із самим фактом складення акту безвідносно до його конкретного змісту. Отже, акт перевірки, дії посадових осіб із включення до такого акту певних висновків не породжують правових наслідків для платника податків, тобто не змінюють стану його суб'єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов'язків для платника податків. З урахуванням цього, акт перевірки і дії щодо викладення в ньому певних висновків не можуть порушувати права платника податків. В зв'язку з цим, вимоги щодо визнання протиправними актів перевірки та/або дій контролюючого органу зі складання таких актів чи викладення в акті певних висновків, не є належним способом захисту прав позивача і підстави для задоволення позову в цій частині відсутні, оскільки дії податкового органу щодо складання акту, в тому числі, про неможливість проведення зустрічної звірки, не впливають на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов'язків позивача, а також встановлених законом умов їх реалізації. Враховуючи викладене, оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв рішення з порушенням норм матеріального права. Відповідно до ч. 1 ст. 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є зокрема: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу. Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з порушенням норм матеріального права, то колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова скасуванню.

Результат розгляду: partial