Рішення адміністративного суду від 2014-01-21 00:00:00+02

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов Луганської обласної організації Партії захисників Вітчизни (далі-Позивач або ЛОО ПЗВ) до Київської міської Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі-Відповідач або Київська міська КДКА), третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача [PERSON] (далі-Третя особа) про визнання дій протиправними, визнання рішення від 16.07.2013 року протиправним та його скасування. В обґрунтування позову позивач зазначив наступне. Луганською обласною організацією Партії захисників Вітчизни в березні було направлено до Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури скаргу на неправомірні дії адвоката [PERSON] стосовно скоєного нею дисциплінарного проступку 05.12.201. В подальшому, 07 червня 2012 року постановою Голови Дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за скаргою ЛОО ПЗВ була порушена дисциплінарна справа відносно адвоката [PERSON] та призначена на засідання дисциплінарної палати на 27.06.2012. Позивач зазначив, що в порушення вимог чинного законодавства, відповідачем - Київська міська КДКА не було винесено постанову про об'єднання в одне провадження скарг різних заявників та дисциплінарна справа розглядалася одночасно по трьом скаргам різних заявників відносно адвоката [PERSON] Зазначив, що відповідачем безпідставно не розглядалися по суті скарги протягом більш ніж рік, що є підставою для скасування рішення відповідача. Крім того позивач вважає, що відповідач розглянув скарги без участі адвоката [PERSON], яка не була належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду дисциплінарної справи відносно неї, посилаючись на те, що телеграма направлена відповідачем адвокату [PERSON] про розгляд її дисциплінарної справи 16.07.2013 року не була вручена [PERSON], про що було зазначено у зворотньому повідомленні на адресу відповідача. Позивач з вищевказаним висновком рішення дисциплінарної палати Київської міської КДКА від 16.07.2013 року не згоден посилаючись на те, що незаконні дії [PERSON] стосовно неправомірних дій та скоєних злочинів керівництвом позивача у своєму офіційному документі саме як адвокат, встановлені рішенням Ленінським районним судом м. Луганська суду від 20.07.2012 та від 24.10.2012 по справам за позовом позивача до адвоката [PERSON] про захист честь, гідність та ділової репутації. Крім того, позивач зазначив, що під час розгляду дисциплінарної справи 16.07.2013 року, його представником, було заявлено відвід членам Дисциплінарної палати Київської міської КДКА, проте не заслухавши думку представника та його доводи, не долучивши до матеріалів дисциплінарної справи додаткові документи, відповідач винес рішення. Позивач вважав, що відповідач при винесенні рішення від 16.07.2013 року грубо порушив вимоги Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що призвело до порушення його прав, свобод та інтересів. На підставі викладеного позивач просив суд: визнати дії відповідача по розгляду скарг позивача на дії адвоката [PERSON] та прийняття рішення дисциплінарної палати від 16.07.2013 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката [PERSON] неправомірними; визнати оскаржене рішення Дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 16.07.2013 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката [PERSON] незаконним та його скасувати; винести окрему ухвалу суду щодо протиправних дій відповідача, яку направити для вжиття заходів реагування до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури при Національній асоціації адвокатів України. В судовому засіданні представник позивача надала пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві та просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, причине неявки суду невідомі, . Третя особа в судове засідання не з'явиласі, про дату, час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, причине неявки суду невідомі. Відповідно до ч.4 ст.128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду справи, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 69-72 КАС України, суд прийшов до наступного. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Луганською обласною організацією Партії захисників Вітчизни (далі - ЛОО ПЗВ) в березні було направлено до Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури скаргу на неправомірні дії адвоката [PERSON] стосовно скоєного нею дисциплінарного проступку 05.12.2011. 07 червня 2012 року постановою Голови Дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за скаргою ЛОО ПЗВ була порушена дисциплінарна справа відносно адвоката [PERSON] та призначена на засідання дисциплінарної палати на 27.06.2012 року (а.с.38). Вища кваліфікаційна комісія при Кабінеті міністрів України адвокатури супровідним листом від 04.04.2012 за вих. № 852 на адресу Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури направила для розгляду скарги Луганської обласної організацієї Партії захисників Вітчизни від 30.01.2012 та 21.03.2012 на неправомірні дії адвоката [PERSON] ( а.с.78-79). Постановою голови дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07 червня 2012 року за вищевказаними скаргами була порушена дисциплінарна справа відносно адвоката [PERSON] ( а.с 38-39). Рішенням дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 16.07.2013 вирішено закрити дисциплінарну справу, порушену відносно адвоката [PERSON] (свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю [NUMBER] від 21 грудня 2006 року), за відсутності в діях складу дисциплінарного проступку (а.с.10-13). Суд вважає за необхідне при вирішенні спору застосовувати положення законодавства, яке було чинним на час виникнення спірних правовідносин. На час виникнення спірних правовідносин порядок організації та діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури було визначено Законом України «Про адвокатуру» та Положенням про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженим Указом Президента України від 05.05.1993 № 155/93 (далі - Положення № 155/93). Відповідно до ст.13 Закону України «Про адвокатуру» для визначення рівня професійних знань осіб, які мають намір займатися адвокатською діяльністю, вирішення питань про дисциплінарну відповідальність адвокатів у Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі утворюються строком на 3 роки кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури. Ці комісії утворюються у складі двох палат - атестаційної та дисциплінарної. Порядок організації і діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії визначається Положенням про неї, яке затверджується Президентом України. Згідно п.15 Положення № 155/93, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії: розглядає скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або її членів, заяви адвокатських об'єднань, підприємств, установ, організацій на дії адвокатів; вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності розглядає порушені з цих питань справи приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення або про відмову у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності; узагальнює дисциплінарну практику палати та адвокатських об'єднань за рік. Пунктом 15-1 Положення № 155/93 повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії реалізуються на засіданнях комісії, скликання та проведення яких здійснюється відповідно до правил, встановлених для засідань палат, головою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії (його заступниками) з врахуванням кількісного складу обох палат під час застосування правил про кворум, порядок прийняття рішень тощо. Підготовка засідання палати забезпечується її головою, заступником голови або за дорученням голови одним з членів палати. Голова палати визначає час і місце проведення засідання палати і не пізніш як за 10 днів повідомляє про це осіб, щодо яких вирішуватиметься питання, та інших осіб, які повинні взяти участь у засіданні палати (п.17 Положення № 155/93). Згідно п.19 Положення № 155/93, засідання палати є правомочним, якщо в ньому бере участь не менш як дві треті членів палати. Засідання палати веде її голова, а в разі його відсутності - заступник або один із членів палати, обраний для цього рішенням палати (п.21 Положення № 155/93). Відповідно до п.22 Положення № 155/93 до початку розгляду заяви чи справи особа, яка подала заяву чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену палати, якщо вона вважає, що член палати або його родичі заінтересовані в результатах розгляду, чи має сумнів у його об'єктивності з інших причин. Пунктом 23 Положення № 155/93 визначено, що розгляд питань, що підлягають вирішенню на засіданні палати, починається з доповіді голови палати, заступника голови або одного з членів палати, який проводив попереднє вивчення поданих матеріалів. Потім заслуховуються запрошені на засідання особи, досліджуються необхідні документи і матеріали. На засіданні палати ведеться протокол, який підписують голова і секретар палати. Судом встановлено, підтверджено матеріалами справи, що 16 липня 2013 відбулося засідання комісії щодо розгляду скарг [PERSON] та [PERSON] на дії адвоката [PERSON], за результатами якого складено протокол засідання комісії від 16.07.2013 (а.с.41) Протоколом зафіксовано, що на засіданні були присутні 8 членів палати. Голова дисциплінарної палати Київської міської КДКА доповів, що розглядається дисциплінарна справа по скарзі [PERSON] та [PERSON] на дії адвоката [PERSON] Під час засідання з боку представника скаржника Бережною О.П. усно заявлено відвід голови та всім членам дисциплінарної палати Київської міської КДКА. Дисциплінарна палата прийшла до висновку, що мотивів, обґрунтованих сумнівів та підстав для задоволення відводу немає. Оцінюючи доводи представника позивача про протиправність дій членів палати щодо заявленого відводу, суд вважає за потрібне зазначити, що відповідно до матеріалів справи позивач просив Вищу кваліфікаційну комісію адвокатури при Кабінеті міністрів України, щодо розгляду скарг на дії адвоката [PERSON] не направляти на розгляд до Луганської обласної КДКА, а направити в іншу КДКА, зокрема, в Київську міську КДКА. Вища кваліфікаційна комісія при Кабінеті міністрів України адвокатури супровідним листом від 04.04.2012 за вих. № 852 на адресу Київської міської КДКА направила для розгляду скарги голови Луганської обласної організації партії захисників Вітчизни [PERSON] від 30.01.2012 та 21.03.2012 на неправомірні дії адвоката [PERSON] (а.с.78-79). Крім того, відповідно до пункту 23 Положення № 155/93 визначено питання про заявлений відвід вирішується іншими членами палати, присутніми на засіданні, без участі члена, якому заявлено відвід, відкритим голосуванням більшістю голосів. У разі рівності голосів член палати вважається відведеним. Член палати, якому заявлено відвід, має право дати пояснення з приводу заявленого відводу. З витягу протоколу № 9 засідання Київської міської КДКА вбачається, що заяву про відвід відхилено, про що одноголосно проголосували «за» 8 членів дисциплінарної палати (а.с. 41). Доводи представника позивача щодо недотримання відповідачем строку розгляду скарги, суд вважає обґрунтованими, з огляду на таке. У відповідності з розділом V Положення № 155/93: - справа про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності повинна бути розглянута не пізніш як у місячний строк з дня її порушення (пункт 35). Як встановлено у судовому засіданні постановою голови дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.06.2012 року за скаргами Луганської обласної організації партії захисників Вітчизни [PERSON] від 30.01.2012 та 21.03.2012 на неправомірні дії адвоката [PERSON] була порушена дисциплінарна справа відносно адвоката [PERSON] Рішенням дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 16.07.2013 року вирішено закрити дисциплінарну справу, порушену відносно адвоката [PERSON] (свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю [NUMBER] від 21 грудня 2006 року), за відсутності в діях складу дисциплінарного проступку, тобто дисциплінарна справа відносно [PERSON] за скаргами позивача, розглядалася більше року, що є порушенням вимог пункту 35 Закону України «Про адвокатуру» та Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженим Указом Президента України від 05.05.1993 № 155/93. Разом з тим, системним аналізом положень Закону України «Про адвокатуру» та Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого Указом Президента України від 05.05.1993 № 155/93, встановлено, що відповідач не мав права одночасно розглядати скарги Луганської обласної організації Партії захисників Вітчизни, на підставі постанови Луганського окружного адміністративного суду від 18.03.2013, від 21.09.2012, від 09.07.2013, від 08.08.2012, на дії адвоката [PERSON] та скарги [PERSON] Такого висновку, суд дійшов з огляду на те, що дисциплінарна палата у кожному конкретному випадку має перевірити обґрунтованість поданої скарги, перевірити обставини, зазначені у скарзі, встановити наявність або відсутність проступку у діях адвоката, заслухати пояснення. Положення № 155/93 не визначено можливості та підстав для одночасного розгляду дисциплінарною палатою декількох справ про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. На думку суду, тільки у разі встановлення, що на розгляді у палати знаходиться декілька справ про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, які між собою пов'язані або тотожні за суб'єктним складом, обставинами вчиненого проступку, та їх одночасний розгляд не ускладнить чи не сповільнить вирішення справи, палата має право своїм рішенням об'єднати такі справи в одне провадження. З протоколу засідання палати вбачається, що членами палати таке рішення не приймалося. За таких обставин суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Київської міської КДКА під час засідання палати 16 липня 2013 року щодо одночасного розгляду скарг Луганської обласної організації Партії захисників Вітчизни та [PERSON] на дії адвоката [PERSON] Закриваючи дисциплінарну справу, порушену відносно адвоката [PERSON], за відсутності в її діях складу дисциплінарного проступку, відповідач посилався на матеріали, наданих Київській міській КДКА, а саме на заяви від 30.01.2012 та 21.01.2012, які були направлені до прокурора Ленінського району м. Луганська та Генерального прокурора України за підписом громадянки [PERSON] як «члена Луганської територіальної громади». Зазначив, що жодна із вищевказаних заяв не містить посилання на їх подання громадянки [PERSON] як адвокатом в рамках надання правової допомогою певним підприємствам, установам, організаціям або окремих громадянам під час здійснення своєї професійної діяльності, а також загалом будь-яких зазначень про вид професійної діяльності заявника. Крім позивач зазначив, що заява від 24 січня 2012 містить посилання про її направлення на підставі ст. 40 Конституції України з метою виконання «громадянського обов'язку». На підставі вищевказаного позивач прийшов до висновку, що питання звернення особи, яка у встановленому положеннями чинного законодавства України отримала свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, до правоохоронних органів з питань проведення перевірки окремих обставин, які відомі заявнику, у випадках, якщо таке звернення не пов'язане із здійсненням адвокатської діяльності, не може бути предметом проведення перевірки з питань притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Проте, викладені висновки членів дисциплінарної палати суперечать матеріалам дисциплінарної справи та свідчать про необґрунтованість доводів членів палати, а саме: ці висновки спростовуються судовим рішенням, яке набуло чинності та постановою прокуратури Луганської області. За таких обставин, суд визнає оскаржене рішення неправомірним та таким, що винесено з порушенням вимог чинного законодавства, а тому воно підлягає скасуванню. Таким чином, позовна вимога в частині визнання рішення Дисциплінарної палати Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 16.07.2013 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката [PERSON] незаконним та його скасування підлягає задоволенню. Позовна вимога в частині визнання дій відповідача по розгляду скарг на дії адвоката [PERSON] та прийняття рішення дисциплінарної палати від 16.07.2013 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката [PERSON] неправомірними, не підлягає задоволенню з огляду на таке. Дії з винесення оспорюваного рішення відповідачем не призводять до виникнення певних обов'язків у суб'єктів. Вчинення дій суб'єктом владних повноважень є способом реалізації наданої суб'єктам владних повноважень компетенції. Здійснення дій являє собою процес реалізації наданих законом функцій суб'єкту владних повноважень. Самі по собі дії не тягнуть за собою будь-яких правових наслідків для позивача. Такі наслідки для позивача несуть акти індивідуальної дії (в даному випадку - рішення про закриття дисциплінарної справи), саме вони мають вплив на його права та обов'язки. Виходячи із завдань Кодексу адміністративного судочинства України, як то захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, судовий захист права може бути здійснений лише за умови наявності порушення для фізичної чи юридичної особи прав (чи інтересів). Щодо винесення окремої ухвали суду щодо протиправних дій відповідача, яку направити для вжиття заходів реагування до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури при Національній асоціації адвокатів України, суд приходить до такого висновку. Відповідно до ст.166 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Про вжиті заходи суд повідомляється не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Аналізуючи положення ст.166 КАС України суд констатує те, що постановлення окремої ухвали це виключне право суду у випадках навмисного (грубого, неодноразового, систематичного) порушення вимог закону, що тягне за собою суттєві негативні наслідки. У даному випадку, при винесенні оспорюванного рішення відповідачем суд не вбачає підстав для постановлення окремої ухвали відповідно до вимог ст.166 КАС України. На підставі викладеного, відповідачем не доведено правомірність винесеного оскарженого рішення від 16.07.2013 року, а тому воно підлягає скасуванню, а адміністративний позов - частковому задоволенню.

Результат розгляду: partial