Рішення адміністративного суду від 2014-02-25 00:00:00+02

Позивач, Приватне Підприємство "ЗБК Буддеталь", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд визнати протиправними дії Нововодолазької об'єднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області щодо відмови ПП "ЗБК Буддеталь" в неприйнятті уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9070501470) та розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (реєстраційний номер 9070501475). Зобов'язати суб'єкта владних повноважень - Нововодолазьку об'єднану ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області прийняти уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9070501470) та розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (реєстраційний номер 9070501475) та зареєструвати їх 05.11.2013 року - датою фактичного отримання органом державної податкової служби. В обґрунтування позову позивач зазначив, що дії відповідача щодо неприйняття уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'зку з виправленням самостійно виявлених помилок вважає неправомірними, зазначивши, що до Нововодолазької об'єднаної ДПІ засобами електронного зв'язку 05.11.13 року був надісланий "Уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість" у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок та розшифровках податкових зобов'язань, які були прийняті податковим органом о 12 годині 12 хвилин, що підтверджується квитанцією №2 від 05.11.2013 року. Проте 08.11.13 р. на адресу ПП "ЗБК Буддеталь" надійшов лист №310/10/20-20-15/18 від 05.11.13 р., в якому зазначалося, що "Уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок" вважається неприйнятими (не вважається податковою звітністю) в зв'язку з тим, що актом Про результати камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності; з податку на додану вартість за вересень по ПП "ЗБК Буддеталь" №7/20-20-22-08/36528826 від 30.10.2013 року збільшено податкові зобов'язання, що підлягають сплаті в бюджет на 3593,96 грн. Позивач посилається на те, що на момент відправки уточнюючого розрахунку не було відомо про факт проведення камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за вересень 2013 року, в зв'язку з чим корегування податкових зобов'язань з податку на додану вартість є самостійно виявленими та такими, що відповідають вимогам, чинного законодавства. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити у повному обсязі пояснивши, що підприємство позивача, акт про результати камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності; з податку на додану вартість за вересень по ПП "ЗБК Буддеталь" від 30.10.2013 року №7/20-20-22-08/36528826 отримало 05.11.2013 року близько 15 години, проте як уточнюючий розрахунок підприємство направило на адресу податкової інспекцію о 12 годині 12 хвилин. Свідок [PERSON] в судовому засідання пояснила, що вона перебуває на посаді листоноші 1 класу відділення поштового зв'язку Нова Водолага - 2 Центру поштового зв'язку №4 Харківської дирекції УДППЗ "Укрпошта" з 01.05.2010 року відповідно до наказу №231/К від 05.05.2010 року по теперішній час. Приватне підприємство "ЗБК Буддеталь" є кінцевим пунктом куди вона приносить пошту. На запитання суду о котрій годині 05.11.2013 року Приватне підприємство "ЗБК Буддеталь" отримало пошту відповіла невпевнено за підказкою представника позивача що близько 15-16 годині. Відповідач в судове засідання свого уповноваженого представника не направив, про час, дату та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, надав суду клопотання в якому просив Окружний адміністративний суд міста Києва відкласти розгляд справи на іншу дату в зв'язку з неможливістю прибути повноваженому представнику податкового органу в судове засідання, проте ніяких допустимих доказів того, що позивач не має можливості прибути в судове засідання суду не надано. Суд, вивчивши доводи позову та заперечень проти нього, заслухавши пояснення представника позивача та вислухавши свідка, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, вважає що адміністративний позов задоволенню не підлягає виходячи з таких підстав та мотивів. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Приватне Підприємство "ЗБК Буддеталь" перебуває на обліку в Нововодолазької об'єднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області та є платником податку на додану вартість що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість №100270911 від 22.02.2010 року (а.с.18). Приватне підприємство "ЗБК Буддеталь" надіслало до Нововодолазької об'єднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області декларацію з ПДВ за вересень 2013 року, в якій було включено до податкового кредиту за вересень 2013 року податкові накладні №66 від 27.08.2013 року та №69 від 28.08.2013 року на загальну суму ПДВ 3593,97 грн. Відповідно до п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків. Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу. Відповідно до пункту 76.1, ст. 76 КАС України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. Зареєстровані в органі державної податкової служби декларації (розрахунки) підлягають камеральній перевірці. Приписами пункту 200.10 статті 200 Податкового кодексу України встановлено, що протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, податковий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних. Під час камеральних перевірок аналізуються розбіжності, виявлені за результатами електронної обробки (звірки) податкової звітності з податку на додану вартість та обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних, реєстрів виданих та отриманих податкових накладних, зокрема: 1) розбіжності при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість: - арифметико-логічні помилки при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість (додатків); - даних податкової декларації з податку на додану вартість та додатками до неї; 2) розбіжності між даними податкової декларації з податку на додану вартість та реєстром виданих та отриманих податкових накладних; 3) розбіжності між даними реєстрів виданих та отриманих податкових накладних та даними митних органів; 4) розбіжності між даними реєстру виданих та отриманих податкових накладних та Єдиного реєстру податкових накладних; 5) розбіжності між податковими зобов'язаннями та податковим кредитом контрагентів (по заниженню податкових зобов'язань; по завищенню податкового кредиту) за даними розшифровок; 6) розбіжності за результатами співставлення даних реєстрів виданих та отриманих податкових накладних контрагентів (у виданих податкових накладних; в отриманих податкових накладних); 7) розбіжності за результатами обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних. Всі вищевикладені обов'язкові умови при проведенні камеральних перевірок доведені до податкових органів на виконання вимог ПК України листом ДПА України від 21.06.2011 р. N 17197/7/15-0617 "Щодо оформлення Акта про результати камеральної перевірки податкової декларації (розрахунку) щодо окремих загальнодержавних та місцевих податків і зборів". Камеральні перевірки податкових декларацій (розрахунків) щодо зазначених вище загальнодержавних та місцевих податків і зборів проводяться посадовими особами органів державної податкової служби в такі строки: протягом 30 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку подання податкових декларацій (розрахунків), базовий податковий (звітний) період для яких дорівнює календарному місяцю. У разі якщо за результатами перевірки не встановлено порушень, робиться відповідний запис у відповідному розділі декларації (розрахунку). Камеральні перевірки податкової звітності з податку на додану вартість платників податку - юридичних осіб проводяться працівниками підрозділів оподаткування юридичних осіб протягом 30 днів, наступних за останнім днем граничного строку подання звітної податкової декларації до органу ДПС або днем фактичного подання уточнюючого розрахунку. Згідно з п.86.2, ст. 86 КАС України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. Як вбачається з матеріалів справи фахівцями Нововодолазької об'єднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області проведено камеральну перевірку даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість Приватного підприємства "ЗБК Буддеталь" (код за ЄДРПОУ - 36528826) за вересень 2013 року за результатами якої 30.10.2013 року складно акт №8/20-20-22-08/36528826. У вищезазначеному акті зазначено, що до складу податкового кредиту ПП "ЗБК Буддеталь" за вересень 2013 року віднесено податкові накладні, які вже були включені до складу податкового кредиту серпня 2013 року по ТОВ "Промтест", код -35589427 на загальну суму ПДВ 3593,97 грн., (а.с.22). 05.11.13 року підприємством позивача до ДПІ був надісланий Уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок та розшифровках податкових зобов'язань. Листом від 05.11.2013 року Нововодолазька об'єднана ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області повідомила ПП «ЗБК Буддеталь» що наданий 05.11.2013 року «Уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виправлених помилок» та розшифровку податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів вважається не прийнятим в зв'язку з тим, що актом «Про результатами камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за вересень по ПП»ЗБК Буддеталь» №7/20-20-22-08/36528826 від 30.10.2013 року збільшено податкові зобов'язання, що підлягають сплаті в бюджет на 3593,96 грн., у зв'язку з завищенням суми податкового кредиту по контрагенту ТОВ «Промтест» які виникли в результаті подання декларації по ПДВ за серпень та розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів за серпень рядок 20 від 20.09.2013 року та розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів за вересень рядок 25 (а.с.55). В судовому засіданні представник позивача не заперечував того факту, що ним помилково було включено до складу податкового кредиту ПП "ЗБК Буддеталь" за вересень 2013 року податкові накладні, які вже були включені до складу податкового кредиту серпня 2013 року по ТОВ "Промтест", код -35589427 на загальну суму ПДВ 3593,97 грн., проте він наголошував на тому, що ПП "ЗБК Буддеталь" ще до отримання акту №8/20-20-22-08/36528826 самостійно виявлено помилки та направлено о 12:12 уточнюючий розрахунок по декларації ПДВ що підтверджується матеріалами справи (а.с.48). Проте ніяких допустимих доказів того, що ПП "ЗБК Буддеталь" отримало акт №8/20-20-22-08/36528826 від 30.10.2013 року Про результати камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість вже після надіслання підприємством уточнюючого розрахунку, з самостійно виявленими помилками по декларації ПДВ суду не надано. Суд не бере до уваги пояснення свідка у судовому засіданні, оскільки на запитання суду о котрій годині 05.11.2013 року Приватне підприємство "ЗБК Буддеталь" отримало пошту відповіла невпевнено та ще й за підказкою представника позивача що близько 15-16 годині. Відповідно до ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Згідно ст. 70 КАС України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору У відповідності до вимог частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з вимогами статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах та відповідно до законів України. Отже на підставі вищевикладеного суд вважає, що дії Нововодолазької об'єднаної ДПІ Головного управління Міндоходів у Харківській області щодо відмови ПП "ЗБК Буддеталь" в неприйнятті уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9070501470) та розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (реєстраційний номер 9070501475) є правомірними оскільки «Уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість» було надано до ДПІ вже після проведення камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за вересень по ПП "ЗБК Буддеталь" та складання акту №7/20-20-22-08/36528826 від 30.10.2013 року, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до ч. 2 ст. 94 КАС України у разі ухвалення судового рішення на користь сторони, яка є суб'єктом владних повноважень, сплачений судовий збір позивачу не повертається. На підставі викладеного та

Результат розгляду: denied