Рішення адміністративного суду від 2014-03-31 00:00:00+03

Позивач звернувся до суду з позовом до ДУ «Херсонський виробничо-експериментальний завод по розведенню молоді частикових риб» про визнання незаконним та скасування наказу обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 01.07.2012 року був прийнятий на посаду головного рибовода Державної установи «Херсонський виробничо-експериментальний завод по розведенню молоді частикових риб», на якому працював на час звернення до суду. Укладаючи вищевказаний трудовий договір, він прийняв на себе зобов'язання виконувати роботу, зазначену посадовою інструкцією, з дотриманням вимог внутрішньо трудового розпорядку. Наказом № 199-Вир директора підприємства від 26.11.2013 року, був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за начеб то неналежне виконання своїх посадових обов'язків, а саме порушення технології вирощування рослиноїдних видів риб та коропа. А оголошення йому догани не має законного підґрунтя і є наслідком неприязних стосунків, що склалися між ним та директором підприємства [PERSON] Представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги повністю підтримав на підставах зазначений в позовній заяві та просив позов задовольнити. Додатково пояснив, що в посадових інструкціях начальника дільниці та сторожів дільниці чітко встановлено, що за кількість риби в ставах відповідають саме вони але аж ніяк головний рибовод. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, подав до суду письмові заперечення в яких зазначив, що згідно наказу № 199 від 26.11.2013 року з погодженням профкому протокол № 59 від 26.11.2013 року за невиконання функціональних обов'язків та порушення технологічного процесу вирощування риби Головному рибоводу [PERSON] винесена догана. Також зазначив, що головний рибовод [PERSON] був присутній на засіданні профкому. Рішення профкому на винесення догани не оскаржив до комісії по трудовим спорам згідно ст. 221 КЗпПУ. 26.11.2013 року інспектор з кадрів [PERSON] пропонувала [PERSON] ознайомитися з наказом та надати пояснення, але [PERSON] відмовився від пояснення із наказом, про що складений акт від 26.11.2013 року комісії із 3 чоловік. Також зазначив, що наказ по винесенню догани [PERSON] пов'язаний з невиконанням ним своїх функціональних обов'язків згідно посадової інструкції головного рибовода. Порушення технологічного процесу вирощування риби пов'язано в тому, що у квітні місяці було зариблення ставів першого та другого порядку вирощувальної дільниці, в тому числі і ставів № 2, 4, 11, 12. В них було посаджено 560000 шт. рослиноїдних риб та коропа. Головним рибоводом [PERSON] планувалось отримати з них під час облову 80% (згідно нормативів) від посадженої риби 448000 шт. Але під час облову отримано низькі відсотки виходу з чотирьох ставів, а саме: № 2 - 62% виходу, № 4 - 26% виходу, № 11 - 37% виходу, № 12 - 28% виходу (таблиця про результати облову ставів ІІ-го порядку додається), тобто недоотримано 232894 шт., це все свідчить про непрофесійне зариблення ставів, або фальсифікацію даних наведених у відомостях про зариблення, про недостатній контроль чи безвідповідальне ставлення до виконання своїх функціональних обов'язків головного рибовода [PERSON], що є порушення посадової інструкції головного рибовода. Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено такі факти і відповідні їм правовідносини. Із матеріалів справи судом встановлено, що з 01 липня 2012 року [PERSON] обіймає посаду головного рибовода Державної установи «Херсонський виробничо-експериментальний завод по розведенню молоді частикових риб». Наказом №199-Вир від 26 листопада 2013 року [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за невиконання функціональних обов'язків, порушення технологічного процесу вирощування риби. Згідно ст. ст.139, 140, 142 КЗпП України та п. 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР за погодженням з ВЦРПС від 20.07.1984 року, порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Тобто, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, законом передбачено, що факт такого порушення належним чином повинен бути зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Стаття 149 КЗпПУ передбачає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Як вбачається з матеріалів справи, позивач постійно наголошував, що письмових пояснень від нього не вимагали, лише 02 грудня 2013 року прохали надати пояснення і то в замін на отримання копії наказу. Представником відповідача до суду було надано копію акту від 26.11.2013 року про відмову головного рибовода [PERSON] надати письмові пояснення. Даний акт було складено інспектором з кадрів [PERSON], головним інженером [PERSON], рибоводом І категорії [PERSON] В судовому засідання було допитано свідка [PERSON], яка пояснила, що працює інспектором з кадрів. Їй відомо, що за невиконання своїх функціональних обов'язків, головний рибовод [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Пояснити за невиконання яких саме обов'язків був притягнутий [PERSON] свідок не змогла. Також вказала, що [PERSON] з наказом №199-Вир ознайомлений не був, оскільки відмовився від надання пояснень. Адміністрація запропонувала надати [PERSON] письмові пояснення після прийняття наказу. Наказ для ознайомлення надавали на другий день після зборів. За вказаних обставини, суд позбавлений можливості прийняти як доказ відмови [PERSON] від надання письмових пояснення акт від 26.11.2013 року, оскільки його зміст було спростовано поясненнями вищевказаного свідка, який був попереджений про кримінальну відповідальність за надання неправдивих показів. Таким чином, в судовому засідання було встановлено, що відповідач порушив порядок застосування дисциплінарного стягнення, передбаченого ст.149 КЗпП України, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, письмового пояснення у позивача не було відібрано, з наказом про оголошення догани його не було ознайомлено. Судом також було встановлено, що службове розслідування перед притягненням позивача до дисциплінарної відповідальності позивача не проводилось. Догану було оголошено на підставі службової записки рибовода І категорії [PERSON], який вказав про низький відсоток вилову та сам визначив причину, яка полягала в непрофесійному та безвідповідальному зариблення ставів. В послідуючому, вказана причина була зазначена в протоколі спільного засідання адміністрації та профкому №59 від 26 листопада 2013 року та знайшла своє відображення і в наказі за №199-Вир про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] Під час винесення вищевказаного наказу адміністрацією не було враховано зведені відомості про зариблення, відповідно до яких зариблення проводилося за участю директора [PERSON], головного рибовода [PERSON], іхтіопатолога [PERSON], організатора по ставку [PERSON] та головного бухгалтера [PERSON], про що свідчать їх особисті підписи на вказаних відомостях, які в свою чергу, також підтверджують і дані (цифри) вказані в зведених відомостях. Пункту 2 «Завдання та обов'язки» посадової інструкції головного рибовода видно, що головний рибовод не контролює кількість рослиноїдних видів риб та коропа зариблених в стави 1го та 2го порядку, а відповідає за якість малька, який після досягнення певного росту (см.) зариблюється у ставки, а враховуючи відомості про зариблення претензій до якості малька не було. Крім того, в пункті 4 «Відповідальність» посадової інструкції не передбачена відповідальність головного рибовода за недоотриману кількість рослиноїдних видів риб та коропа в процесі їх росту та вилову. Таким чином, судом не встановлено та представником відповідача не доведено факту порушення головним рибоводом [PERSON] трудової дисципліни, а саме: порушення технології вирощування рослиноїдних видів риб та коропа. Статтею 139 КЗпПУ передбачено, що працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно статті 147 КЗпПУ за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Частиною 3 статті 149 КЗпПУ, передбачено, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Також слід зазначити, що дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку розгляду трудових спорів, встановленому главою XV КЗпПУ та постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 р. № 9. Порядок розгляду трудових спорів, що виникають між працівником і роботодавцем, передбачений статтею 221 КЗпПУ, застосовується незалежно від форми трудового договору. Відповідно до вказаної статті, трудові спори розглядаються: комісіями по трудових спорах та районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами. Отже, за загальним правилом індивідуальні трудові спори, до яких належить і оскарження дисциплінарного стягнення, вирішуються судами безпосередньо або після попереднього розгляду їх комісією по трудових спорах. Підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Закон не вимагає, аби таке порушення обов'язково тягнуло за собою якісь шкідливі на слідки. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності достатньо, щоб був зафіксований сам факт порушення. В той же час наслідки порушення враховуються при визначенні тяжкості дисциплінарного проступку та виборі дисциплінарного стягнення. Якщо при виборі засобу дисциплінарного стягнення враховуються наслідки порушення, власник має бути готовим до того, щоб доводи ти при розгляді трудового спору наявність шкідливих наслідків та їх причинний зв'язок з порушенням, якого припустився працівник. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги в частині визнання незаконним та скасування наказ №199 -Вир від 26.11.2013 року є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Результат розгляду: granted