Рішення адміністративного суду від 2022-06-27 00:00:00+03

[PERSON] \~звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому, просив: визнати протиправним та скасувати наказу Головного Управління Національної поліції України в Харківській області № 609 від 20.07.2021 р. про застосування до старшого лейтенанта поліції [PERSON] , [INFO] , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківською районного управління поліції № 1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасування наказу Головного правління Національної\~ поліції України в Харківській області № 365 о/с від 20.07.2021 р. \~про звільнення старшого лейтенанта поліції [PERSON] , [INFO] , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головною Національної поліції в Харківської області зі служби в поліції з 20.07.2021 р.; поновити [PERSON] , [INFO] , на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області як старшого лейтенанта поліції з 20.07.2021 р.; стягнути з Головного Управління Національної поліції України в Харківській області на користь позивача \~середній заробіток за час вимушеного прогулу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2021 р. позов задоволено частково, а саме: визнано протиправним та скасовано наказ Головного Управління Національної поліції України в Харківській області № 609 від 20.07.2021 р. про застосування до старшого лейтенанта поліції [PERSON] , [INFO] оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківською районного управління поліції № 1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції; визнано протиправним та скасовано наказ Головного правління Національної\~ поліції України в Харківській області від 20.07.2021 р. № 365 о/с про звільнення старшого лейтенанта поліції [PERSON] , [INFO] , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головною Національної поліції в Харківської області зі служби в поліції з 20.07.2021 р.; поновлено [PERSON] , [INFO] , на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області як старшого лейтенанта поліції з 21.07.2021 р.; стягнуто з Головного правління Національної\~ \~поліції України в Харківській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 21.07.2021 р. по 19.10.2021 р. у розмірі 41223,80 грн.; в іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовлено. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач \~подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2021 р. \~та прийняти \~постанову, якою відмовити у задоволенні \~позовних вимог. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України Про Національну поліцію, \~Дисциплінарного статуту Національної поліції, Кодексу адміністративного судочинства України \~та на не відповідність \~висновків суду обставинам справи, оскільки позивачем вчинено діяння несумісне з подальшим \~проходженням служби та \~відсутні обставини, які пом`якшують \~відповідальність позивача. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Позивач подав до суду апеляційної інстанції \~письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив \~апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд \~апеляційної \~інстанції \~\~розглядає справу \~в порядку письмового провадження за наявними \~\~\~у справі матеріалами. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Судовим розглядом встановлено, що \~ [PERSON] проходив службу в Національній поліції України, та з 28.01.2021 р. на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківською районного управління поліції № 1 Головного Управління Національної поліції в Харківській області, зі спеціальним званням - старший лейтенант поліції. 16.07.2021 р. до т.в.о. начальника ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області полковника поліції Лінніка С.О. надійшов рапорт заступника начальника ХРУП № 1 начальника відділу кримінальної поліції ГУНП в Харківській області підполковника поліції [PERSON] від 16.07.2021 р. № 8947/119-61/02-2021 в якому зазначено, що позивач неналежним чином виконує свої функціональні обов`язки, що негативно впливає на якісь роботи відділу кримінальної поліції ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області. Вказаний поліцейський у своїй службовій діяльності ігнорує вказівки керівництва та систематично не виконує доручення слідчих. Наказом начальника ГУНП в Харківській області № 1480 \~від 19.07.2021 р. \~призначено проведення службового розслідування з метою встановлення факту відсутності або наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку. Висновками службового розслідування, затвердженими начальником ГУНП в Харківській області відносно позивача від 20.07.2021 р. \~встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, так як \~позивачем не виконано \~доручень слідчих по кримінальним провадженням від 11.05.2021 р. № 1168, від 13.05.2021 р. № 1206, та від 26.05.2021 р. № 1353, 1361. Наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 609 від 20.07.2021 р. до старшого лейтенанта поліції [PERSON] оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківською районного управління поліції №1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції. Наказом Головного управління Національної\~ поліції України в Харківській області № 365 о/с \~від 20.07.2021 р. старшого лейтенанта поліції \~ [PERSON] \~оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головною Національної поліції в Харківської області звільнено зі служби в поліції з 20.07.2021 р. Не погоджуючись із вищевказаними наказами \~відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом. Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані накази є протиправними, у зв`язку з чим підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді, з якого його було звільнено, з \~21.07.2021 р. Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком \~суду першої інстанції з наступних підстав. Згідно із ч. 2 \~ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені \~Конституцією \~та законами України. Стаття 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із ст. 1 Закону України Про Національну поліцію (в подальшому Закону України № 580-VIII), \~Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із Законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ч. 1\~ ст. 17 Закону України № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із ч.ч. 1, 2\~ ст. 19 Закону України №580-VIII , у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст. 60 Закону \~України № 580-VIII, проходження служби в поліції регулюється цим\~ Законом\~ та іншими нормативно-правовими актами. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Статтею 1 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України (в подальшому- Дисциплінарний статут) встановлено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу\~ Конституції\~ і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених\~ \~ст. 18 Закону України №580-VIII, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Статтею 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених\~ Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Наказом Міністерства внутрішніх справ № 893 від 07.11.2018 р. затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (в подальшому Порядок № 893). Згідно із п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які "проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Пунктом 3 зазначено, що Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень, а також Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту, забезпечення поліцейському право на захист під час проведення службового розслідування, яке полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Згідно із п. 14 розділу V Порядку № 893, під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Пунктом 16 розділу V Порядку № 893 встановлено, що виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно п.п. 6-10 ст. 18 Дисциплінарного статуту, \~у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення. Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів. Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до \~\~ст. 77 Закону України № 580-VIII,\~ днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Судовим розглядом встановлено, що службове розслідування відносно позивача \~призначене наказом від 19.07.2021 р., а 20.07.2021 р. завершено затвердженням висновку та наказом про застосування дисциплінарних стягнення до поліцейських Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області, тобто тривалість службового розслідування склала один календарний день. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із довідкою № 2147 від 19.07.2021 р. КНП Міська клінічна лікарня № 31 Харківської міської ради, позивач 19.07.2021 р. перебував на прийомі у Цілодобовому травмпункті (кисті). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Таким чином, службове розслідування відбулось з порушенням норм чинного законодавства, оскільки \~відповідачем позбавлено позивача права на захист своїх прав шляхом надання пояснень та участі у службовому розслідуванні. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані накази \~Головного Управління Національної поліції України в Харківській області № 609 від 20.07.2021 р. про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції, № 365 о/с від 20.07.2021 р. \~про звільнення старшого лейтенанта поліції [PERSON] , [INFO] , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції № 1 Головною Національної поліції в Харківської області зі служби в поліції з 20.07.2021 р. протиправні та підлягають скасуванню, \~у зв`язку з чим позивач підлягає поновленню на \~службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного Управління Національної поліції в Харківської області \~старшого лейтенанта поліції з \~21.07.2021 р. Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 41223,80 грн. Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 р. \~затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (в подальшому Порядок № 100). Відповідно до п. 2 Порядку № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Згідно \~із пункту 5 Порядку № 100, основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом першим пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника. Пунктом 8 Порядку № 100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Судовим розглядом встановлено, що заробітна плата позивача за два місяці, що передувала звільненню становила: травень 2021 року - 12633,03 грн., червень 2021 року - 12633,02 грн., що підтверджується довідкою Головною Національної поліції в Харківської області № 933 від 20.08.2021 р. Таким чином, \~суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 21.07.2021 р. по 19.10.2021 р. складає\~\~41223,80 грн. \~(664,90 середньоденна заробітна плата)*62 (дні вимушеного прогулу)). Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Таким чином, суд переглянувши, у межах апеляційних скарг, рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення відповідно до вимог матеріального та процесуального права. Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційні скарги без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2021 р. - без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Доводи апелянтів спростовані приведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням. Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі\~Hirvisaari v. Finland\~від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справіTorija v. Spain\~від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи. Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Результат розгляду: denied