Рішення адміністративного суду від 2022-02-16 00:00:00+02

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Айсберг 18", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд: - визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області № 2438311/41387937 від 02.03.2021 та рішення Державної податкової служби України від 17.03.2021 № 11217/41387937/2 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №32 від 10.02.2021, що складена та подана до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю Айсберг-18; - зобов`язати Державну податкову службу у Харківській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №32 від 10.02.2021, що складена та подана до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю Айсберг-18. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено про протиправність оскаржуваного рішення податкового органу. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2021 позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області № 2438311/41387937 від 02.03.2021 та рішення Державної податкової служби України від 17.03.2021 № 11217/41387937/2 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №32 від 10.02.2021, що складена та подана до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю Айсберг-18. Зобов`язано Державну податкову службу у Харківській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №32 від 10.02.2021, що складена та подана до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю Айсберг-18. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Айсберг 18" \~\~\~сплачений судовий збір в сумі 1135,00 грн. та 1500,00 грн. витрати на надання правничої допомоги. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Айсберг 18" \~\~\~сплачений судовий збір в сумі 1135,00 грн. та 1500,00 грн. витрати на надання правничої допомоги. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем, Головним управлінням ДПС у Харківській області, подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Позивач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області. Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині зменшення заявленої до компенсації суми витрат позивача на професійну правничу допомогу, подав апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення в цій частині, та прийняти постанову про стягнення з відповідачів на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 15000,00 грн., посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Відповідачі подали відзив на апеляційну скаргу ТОВ "Айсберг 18", в якому вони просять суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення. Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційних скарг рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга Головного управління ДПС у Харківській області не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга позивача підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Айсберг-18» є платником податку на додану вартість з 01.09.2017 та має індивідуальний податковий номер платника ПДВ 413879320381. Згідно із Інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань ТОВ «Айсберг 18» зареєстроване та веде господарську діяльність з 09.06.2017 (№ запису: 14801020000073488), в той же день взятий на облік платником податків, є сумлінним платником податків та не має податкової заборгованості. Зареєстрованими видами економічної діяльності позивача є : 73.11 Рекламні агентства (основний); 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у.; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту. Як свідчать матеріали справи, Між ТОВ «Айсберг-І8» та ТОВ «МАПЕІ Україна» 03.06.2020 укладено Договір поставки ТМ MONOLIT № 015/20 (на умовах попередньої оплати), предметом поставки є товари торгової марки «MONOLIT», асортимент та ціна яких визначається сторонами у рахунках-фактурах та видаткових накладних на кожну партію товару, що постачається (п. 1.1. Договору поставки). На підставі вказаного договору поставки, рахунку на замовлення продукції № 9138 від 09.11.2020 та з оформленням видаткової накладної № 9124 від 10.11.2020 ТОВ «МАПЕІ Україна» відвантажило ТОВ «Айсберг 18» 5 товарних позицій (присоска екстра, плиткоріз, алмазна коронка для сухого та мокрого сверління, алмазний диск для керамограніту, твердої кераміки та алмазна фреза) всього на суму 30 985,68 грн., з яких 5164,28 грн. ПДВ. Під цю поставку оформлено податкову накладну № 240 від 09.11.2020. Оплата поставки здійснена платіжними дорученнями № 1599 та № 1600 обидва від 09.11.2020. Зарахування коштів підтверджується банківською випискою ПАТ «ПУМБ» по рахунку позивача за 09.11.2020. Доставку товару проведено ТОВ «Саноіл» на підставі ТТН № 000003666 від 10.11.2020. Видатковою накладною № 246 від 05.02.2021 та на підставі рахунку № 370 від 04.02.2021 та оформлено поставку ТОВ «МЕГА-ЛАЙН» на користь ТОВ «Айсберг 18» вібруючої присоски зі змінним акумулятором (код УКТЗЕД 8467) вартістю 9 378,08 грн., з яких 1 563,014 грн. ПДВ. Під вказану поставку оформлено податкову накладну № 48 від 05.02.2021. Оплата поставки здійснена платіжним дорученням № 43 від 05.02.2021. Зарахування коштів підтверджується банківською випискою ПАТ «ПУМБ» по рахунку позивача за 05.02.2021. В доказ своєчасного оприбуткування ТМЦ в обліку позивача надано до матеріалів справи картка рахунку № 631 за листопад 2020-лютий 2021 рр., оборотно-сальдова відомість по рахунку № 281 (щодо присоски екстра) та оборотно-сальдова відомість по рахунку № 281 за лютий 2021 року (щодо присоски вібруючої зі змінним акумулятором). Судовим розглядом встановлено, що між ТОВ «Айсберг-18» та Фермерським господарством «Агропром-7» 01.02.2021 укладено Договір поставки № 6. Предметом поставки є будівельні матеріали, асортимент, кількість та ціна яких визначається сторонами у погоджених рахунках-фактурах та видаткових накладних на кожну узгоджену сторонами партію товару, що постачається (п. 1.1. Договору поставки). На підставі рахунку № 124 від 10.02.2021 ТОВ «Айсберг 18» відвантажило Фермерському господарству «Агропром-7» 8 товарних позицій будівельних матеріалів та обладнання, а саме: ультралайт С2 сірий, мапетекс влієс 1мх50 м/50, клей для плитки керафлекс, мапеластік/а/24, мапеластік/б/8, кераластік Т білий/10, вібруюча присоска зі змінним акумулятором та присоска екстра на суму 82 123,75 грн., з них 13 687,29 грн. - ПДВ. Під цю поставку оформлено податкову накладну № 32 від 10.02.2021, в реєстрації якої відмовлено. Встановлено, що оплата поставки здійснена платіжним дорученням № 988 від 10.02.2021. Зарахування коштів підтверджується банківською випискою ПАТ «ПУМБ» по рахунку позивача за 10.02.2021. В доказ своєчасного оприбуткування ТМЦ в обліку позивача до матеріалів справи надано оборотно-сальдова відомість по рахунку № 6811 за січень-лютий 2021 року. Також встановлено, що товар ще не переданий покупцю та знаходиться у постачальника (на підтвердження надано оборотну-сальдову відомість по рахунку № 281 за лютий 2021 року). Умови постачання - самовивіз зі складу позивача (п. 2.7. Договору поставки № 6 від 01.02.2021). ТОВ «Айсберг 18» від Державної податкової служби України електронними засобами обміну документами отримав Квитанцію № 9031355750 від 22.02.2021 про зупинення реєстрації податкової № 32 від 10.02.2021, виписану позивачем під поставку Фермерському господарству «Агропром-7» будівельних матеріалів та обладнання на суму 82 123,75 грн., з яких 13 687,29 грн. податкового кредиту. Як на підставу зупинки реєстрації відповідач зазначив п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України та п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (Додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 ). 24.02.2021 позивач надіслав податковому органу Повідомлення № 3 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено та надав первинні документи з придбання та подальшого продажу ФГ «Агропром-7» будівельного обладнання. В поясненнях позивач надав відомості та первинні документи на їх обґрунтування. 02.03.2021 після розгляду пояснень, Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято рішення № 2438311/41387937 про відмову у реєстрації ПН № 32 від 10.02.2021. Одразу після отримання рішення. Позивачем засобами електронної комунікації подано Скаргу до ДПС України, як до Комісії центрального рівня. За результатами розгляду якої рішенням ДПС України від 17.03.2021 № 11217/41387937/2 залишено оскаржуване рішення без змін. В рішенні Головного управління ДПС у Харківській області від 02.03.2021 про відмову реєстрації в ЄРПН ПН № 32 зазначено, що платником податку не надано копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг/, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури, інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Не погодившись з рішенням контролюючого про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №32 від 10.02.2021, позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості. Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне. Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами. Згідно з п. 74.2 ст. 74 Податкового кодексу України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідно до п. 20.2 ст. 20 Податкового кодексу України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" у відповідній редакції (надалі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації Відповідності до вимог п. 12 Постанови №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України. Згідно з п. 6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених наказом № 567, моніторинг податкової накладної/ розрахунку коригування здійснюється ДФС за такими критеріями: 1) обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/ розрахунку коригування, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, у 1,5 разу більший за величину, що дорівнює залишку різниці обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75% загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД, які визначаються ДФС, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в інформації, поданій платником податку за встановленою формою, як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється); 2) відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право суб`єкта господарювання на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі. Згідно з п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу. Відповідно до пп. 201.16.1 п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/ розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Згідно з пп. 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. Відповідно пп. 201.16.3 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України. Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту. Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Згідно з Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №117 від 21.02.2018 введено трирівневу систему моніторінгу. На першому етапі ПН/РК аналізуються за відсічними критеріями на предмет відповідності трьом ознакам, наведеним у п. 3. Коли немає відповідності жодній з цих ознак і номенклатура ПН/РК відсутня в Таблиці даних, такі ПН/РК блокуються у випадках: якщо платник відповідає критеріям ризиковості; якщо платник не має позитивної податкової історії, і при цьому ПН/РК відповідає критеріям ризиковості операцій. Критерії ризиковості умовно можна поділити на загальні, які діють по всій території України та затверджені ДПС і Мінфіном, і спеціальні, що встановлюються територіальними органами ДПС лише для визначеної території. Платник ПДВ визнаватиметься ризиковим автоматично: якщо зареєстрований/перереєстрований на недійсні та підроблені документи; особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження; переданий у володіння чи управління підставним особам; проводить фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників та керівників; існує обвинувальний вирок суду щодо посадових осіб платника за ст. 205 Кримінального кодексу України. Якщо до контролюючого органу надійде інформація, відповідно до якої платник ПДВ перестав відповідати вищезазначеним критеріям, то в день її отримання він виключається із Переліку. Спеціальні критерії можуть встановлюватись місцевими органами ДПС на власний розсуд, але у визначеному ДПС діапазоні. Платник ПДВ визнаватиметься ризиковим за рішенням регіональних комісій, якщо: зареєстрований/перереєстрований на непідконтрольній Україні території (ОРДЛО, Крим); зареєстрований платником ПДВ менше 3-х місяців; не має відкритих банківських рахунків, окрім рахунків у органах Держказначейства (не стосується фізичних осіб-підприємців та бюджетних установ); його посадова особа та/або засновник займали аналогічну посаду у суб`єкта господарювання, ліквідованого за процедурою банкрутства протягом останніх 3-х років; ним не було подано фінансову звітність за останній звітний період (для юридичних осіб, платників податку на прибуток); мається податкова інформація про наявність ознак здійснення платником ризикових операцій Саме останній критерій є нечітким, що дозволяє контролюючому органу зловживати своїми повноваженням. При цьому ризиковість операцій визначатиметься за одним із 4-х критеріїв: критерій 1 застосовуватиметься, якщо операція одночасно відповідатиме таким ознакам: 1) обсяг постачання товару/ послуги за поданою на реєстрацію ПН/РК дорівнює або перевищує величину залишку товарів/послуг. У свою чергу залишок визначається як різниця обсягу придбання/ ввезення з 01.01.2017 р. товару/ послуги (за винятком звільнених від ПДВ операцій або тих, у яких ставка становить 0%), збільшеного в 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги за цей період; 2) переважання у такому залишку більше 75% ризикових товарів/ послуг, визначених ДФС; 3) відсутність товару/послуги в поданій на реєстрацію ПН у Таблиці даних платника податку, як товару/ послуги, що на постійній основі постачається/виготовляється; критерій 2 полягає у відсутності ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю такими підакцизними товарами, як:1) спирт етиловий, інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво;2) тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну; критерій 3 \~\~\~полягає у тому, що про платника податку, який реєструє таку ПН на пальне, на дату її складання відсутній актуальний запис у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального; критерій 4 стосується розрахунків коригування, якими передбачається зміна номенклатури товарів/послуг (для товарів зміна перших 4-х цифр кодів згідно з УКТ ЗЕД, для послуг перших 2-х цифр кодів за ДКПП) за умови відсутності такого товару/послуги у Таблиці даних платника. Якщо платники ПДВ відповідають встановленим критеріям ризиковості щодо них проводиться засідання Комісії територіального органу ДПС на якому вирішується, чи включати таку особу до переліку ризикових суб`єктів господарювання чи ні. Також, на аналогічних засіданнях може вирішуватись питання про виключення суб`єктів господарювання з такого переліку. У випадку, якщо платник перестає відповідати вказаним вище критеріям, він виключається із Переліку на підставі рішення комісії. На суб`єкта господарювання, щодо якого прийнято рішення про включення його до переліку ризикових суб`єктів заводиться облікова картка із зазначенням причини внесення до такого переліку. Додатково, органом ДПС приймається рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податків і, якщо щодо особи прийнято рішення про неврахування таких даних, кожна податкова декларація такого суб`єкта господарювання підлягатиме блокуванню і щодо кожної операції доведеться доводити її реальність відповідними підтверджуючими документами та поясненнями. Наявність у платника позитивної податкової історії визначатиметься за одним із таких показників: 1) обсяг постачання на одного покупця, платника ПДВ, за зареєстрованими у поточному місяці ПН/РК (з урахуванням поданою на реєстрацію ПН/РК) не перевищує 150 тис. грн.; 2) обсяг постачання за останні півроку за зареєстрованими ПН/ РК, які не підлягають наданню отримувачу, становить більше 50% від загального обсягу постачання товарів/послуг за всіма іншими ПН/РК; 3) придбання і постачання одного товару або послуги за останні півроку складають більше 50% від загальної суми усіх інших товарів/послуг; 4) платник на постійній основі, протягом будь-яких 4-х місяців з останніх 6-и, реєструє ПН/РК на постачання товарів/послуг за одним і тим самим кодом, по яким обсяг постачання становить 20% від загального обсягу; 5) відображена у звітності залишкова вартість основних засобів для платників податку на прибуток на кінець звітного періоду складає більше 1 млн грн за умови, що керівник та засновник такого платника з 01.01.2017 р. не змінювалися; 6) наявність власних (орендованих) земельних ділянок площею понад 200 га або станом на 01.01.2018 р. орендованих земельних ділянок комунальної/державної форми власності площею понад 0,5 га, що задекларовані до 20.02.2018 р.; 7) сума ЄСВ, сплаченого за останній рік на одного працюючого, перевищує в 1,5 рази суму ЄСВ, яка сплачується з мінімальної заробітної плати, за умови, що керівник та засновник такого платника з 01.01.2017 р. не змінювалися;8) загальна сума сплачених у попередньому звітному році сум ЄСВ, податків та зборів (крім суми ПДВ, сплаченого при ввезенні товарів на митну територію України), становить більше 5 млн грн. З урахуванням вказаного вище, ГУ ДПС у Харківській області, як суб`єктом владних повноважень під час реалізації повноважень, не дотримано одного з обов`язкових складових принципу верховенства - правової визначеності, оскільки у відповіді контролюючий орган не навів чітких ознак ризикової діяльності платника податку, не довів наявність таких ознак у діях платника, не було зазначено жодних відомостей про виявлені факти за наслідком опрацьованої податковим органом податкової інформації, вказівок на виявлені недостовірні дані, не вказано який вплив має отримана контролюючим органом \~\~\~податкова інформація на достовірність даних, які містяться у податкових деклараціях платника, що свідчить про можливе здійснення позивачем ризикових операцій. Податковим органом використано податкову інформацію, однак інформаційні бази даних податкового органу не мають статусу офіційних і можуть містити помилки, які впливають на правовий статус платника податку. Бази даних ДПС не є належними доказами у справі, чинним законодавством також не передбачена належність таких баз до засобів доказування. Крім того, відповідно до п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг або на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). Аналіз наведених норм та норми п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України свідчить про те, що податкова накладна складається на дату виникнення податкових зобов`язань за правилом першої події: дата надходження коштів від покупця/замовника як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, або дата відвантаження товарів / у разі експорту товарів дата оформлення митної декларації / чи дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Позивачем на виконання вимог Податкового кодексу України складено податкову накладну № 32 від 10.02.2021 на дату виникнення податкових зобов`язань за першою подією датою зарахування коштів від ФГ "Агропром-7" на банківський рахунок згідно з платіжним дорученням № 988 від 10.02.2021. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку. Враховуючи, що контролюючим органом не доведено правомірності зупинення реєстрації податкової накладної ТОВ «Айсберг 18» № 32 від 10.02.2021, вимоги до платника податку щодо надання пояснень та/або документів, а також не вказано конкретного переліку документів, які необхідно надати, відтак рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області № 2438311/41387937 від 02.03.2021 та рішення Державної податкової служби України від 17.03.2021 № 11217/41387937/2 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №32 від 10.02.2021 є протиправними та підлягають скасуванню, а позовні вимоги в цій частині - задоволенню. Стосовно позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби у Харківській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №32 від 10.02.2021, що складена та подана до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю Айсберг-18, колегія суддів зазначає наступне. Адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України \~критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти постанову про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Тобто, законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії. Окрім того, відповідно до п.п. 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України № 1246 від 29.12.2010, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. У першому та третьому випадках податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної або неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної. У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день набрання законної сили саме рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної, при цьому датою реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні або день набрання законної сили рішенням суду. Таким чином, нормами \~Податкового кодексу України та Порядку чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної та можливості зазначення дати її реєстрації. Таким чином, з метою ефективного захисту інтересів позивача, колегія суддів дійшла висновку, що задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну №32 від 10.02.2021, що є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Враховуючи встановлені по справі обставини, які підтверджуються наявними в матеріалах справи доказаним, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Стосовно розподілу судових витрат судом першої інстанції за результатами розгляду справи по суті, колегія суддів зазначає наступне. \~ Відповідно до ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. В адміністративному позову представник позивача просив стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу та вказав, що розмір витрат та докази сплати будуть надані суду додатково. Згідно з ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вказаних вимог, суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження) та суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо,

Результат розгляду: partial