Рішення адміністративного суду від 2022-08-10 00:00:00+03

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Дніпровської митниці (далі - відповідач), в якому просило: -визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці від 19.08.2021 р. \~№ 7.5-08-02-1/15/13/1370 про відмову у поверненні ТОВ "ТАКТ" митних платежів за заявою від 10.08.2021 р. № 357; -зобов`язати Дніпровську митницю у відповідності до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України,\~ ст. 301 Митного кодексу України\~ підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені та підлягають поверненню ТОВ "ТАКТ" на підставі заяви № 357 від 10.08.2021р. і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач протиправно відмовив в поверненні митних платежів, сплачених при ввезенні в Україну з Російської Федерації (РФ) на підставі митних декларацій (далі - МД) №UA110150/2018/235123 від 11.12.2018р. за імпортним контрактом сортового прокату відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (далі\~ Рішення №АД-382/2017/4411-05). Поданий Товариством до митного оформлення товар не є об`єктом антидемпінгових заходів. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.11.2021 року в задоволенні позовних вимог ТОВ «ТАКТ» було відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, позивач просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення про задоволення позовних вимог, стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, в тому числі і витрати на професійну правничу допомогу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~В доводах апеляційної скарги зазначено, що підставою для звернення позивача до відповідача із заявою стала та обставина, що за товар, який вказаний в митній декларації, доданій до заяви, позивач сплатив антидемпінгове мито та ПДВ за відсутності об`єкта оподаткування. Відповідач відмовив у задоволені заяви про повернення надміру сплачених платежів, при цьому перевірку не проводив, обмежившись доводами, які суд першої інстанції визнав обґрунтованими. Позивач не погоджується ні з доводами відповідача, ні з висновками суду першої інстанції. Наполягає, що у справі відсутні докази, що товар, який розмитнював позивач, є арматурним прокатом або катанкою, тобто чи є цей товар об`єктом для справляння антидемпінгового мита. Митна декларація та товарно-супровідні документи підтверджують, що предметом митного оформлення були прутки зі сталі. Наполягає, що митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. \~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Стверджує, що суд повно встановив обставини справи, прийняв законне і обґрунтоване рішення по суті спірних відносин, а тому відсутні підстави для його скасування. Наполягає, що в даному випадку декларантом сплачене антидемпінгове мито, як самостійно визначене грошове зобов`язання, що унеможливлює повернення такого мита. \~ Апеляційний розгляд справи здійснено за правилами ст. 311 КАС України, в порядку письмового провадження. Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, та відзиву на скаргу, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, враховуючи наступне. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З матеріалів справи встановлено, що ТОВ «ТАКТ» є суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності. Так, за ЕМД № UA110150/2018/235123 від 11.12.2018 декларантом позивача заявлявся до розмитнення наступний товар країни походження Російська Федерація (гр. 34 МД): -«Чорні метали. Прутки (круг) з легованої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших, рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, ГОСТ 4543-2016 ГОСТ 2590-2006, не являються арматурним прокатом або катанкою, марка сталі 12Х1МФ, розмір круг 70,0 мм; марка сталі 38Х2МЮА, розмір круг 45,0 мм; марка сталі 45ХН2МФА, розмір круг 46,0 мм., Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод", торговельна марка немає даних». Згідно графи 33 заявлено код товару\~ УКТЗЕД\~ 7228 30 69 00 (далі\~ Товар №1); -«Чорні метали. Прутки (круг) з легованої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, ГОСТ 4543-2016 ГОСТ 2590-2006, не являються арматурним прокатом або катанкою, марка сталі 38Х2МЮА, розмір круг 31,0 мм; 26,0мм; Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод", торговельна марка немає даних». Згідно графи 33 заявлено код товару\~ УКТЗЕД\~ 7228 30 69 00 (далі\~ Товар №4). -«Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, не являються арматурним прокатом або катанкою, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 1435-99, марка сталі У8А, розмір круг 20,0 мм, 22,0 мм. Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод", торговельна марка немає даних» Згідно граф 33 заявлено код товару\~ УКТЗЕД\~ 7214 99 79 00 (далі\~ Товар №5). Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» МД № UA110150/2018/235123 від 11.12.2018 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита (за кодом 023), тобто самостійно нараховані та сплачені податкові зобов`язання на суму 52 417,01 грн. 10.08.2021 позивач звернувся до Дніпровської митниці із заявою №357, в якій просив відповідно до\~ ст. 301 МК України, ст. 43.5 ст.\~ 43 ПК України,\~ в строки та в порядку передбаченому законодавством, здійснити перевірку митного оформлення товару за ЕМД № UA110150/2018/235123 від 11.12.2018. При цьому, позивач просив митний орган здійснити перевірку факту сплати ТОВ «ТАКТ» суми антидемпінгового мита, за наслідками чого скласти та направити належному органу казначейства висновок для повернення ТОВ «ТАКТ» помилково сплачених сум антидемпінгового мита та ПДВ, яке було нараховано на такі суми на поточний банківський рахунок позивача. Розглянувши звернення позивача №357 від 10.08.2021 року, Дніпровська митниця листом «Про розгляд звернення» від 19.08.2021 року №7.5-08-02-1/15/13/1370 повідомила про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у заяві. \~Позивач, вважаючи таку відмову протиправною, звернувся до суду з позовом про скасування рішення відповідача та зобов`язання останнього підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які підлягають поверненню ТОВ «ТАКТ» на підставі його заяви. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Надаючи оцінку спірним відносинам, суд першої інстанції прийшов до висновку, що оскаржене рішення відповідача є обґрунтованим, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Суд зазначив, що позивач є платником грошових зобов`язань, які самостійно ним було визначено для себе в митній декларації, а саме податкових зобов`язань зі сплати антидемпінгового мита та ПДВ. Ці зобов`язання ним виконано шляхом сплати відповідних сум до \~бюджету, при цьому суми коштів, що були сплачено позивачем, не перевищують сум самостійно ним визначених, підстав вважати ці суми помилково та/або надміру сплаченими сумами митних платежів не має. Отже, і підстави для їх повернення відсутні. Крім того, доводи позивача, що задекларований товар не є «арматурою» чи «катанкою», не підтверджені жодним документом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд апеляційної інстанції з висновками суду першої інстанції не погоджується, з огляду на таке. Митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з помилковою та/або надмірною сплатою митних платежів. Визначення того, що належить розуміти як помилково та/або надміру сплачені митні платежі, у Митному кодексі України відсутнє, але міститься в податковому законодавстві. Так, згідно з підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, правила якого застосовуються до відносин, пов`язаних зі справлянням митних платежів, як надміру сплачені грошові зобов`язання розуміють суму коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату. Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів. Важливо, що в основі таких дій не було умисних протиправних дій суб`єктів правовідносин, діяльність яких пов`язана із визначенням і справлянням митних платежів. Порядок, умови та процедура повернення помилково та/або надміру сплачених платежів законодавчо врегульовані. Зокрема, згідно із частинами першою четвертою статті 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України. Якщо суд визнає рішення або дії митних органів із зазначених питань протиправними, зобов`яже вчинити певні дії відповідно до вимог митного законодавства і коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень чи дій митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у статті 301 Митного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, статті 45 Бюджетного кодексу України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком № 643. За змістом пункту 4 частини другої статті 271 Митного кодексу України антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита. Відповідно до частини четвертої статті 275 Митного кодексу України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 289 Митного кодексу України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України. За змістом пункту 2 статті 1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22 грудня 1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних). Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання. Частиною першою статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів. 28 грудня 2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00. Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %. Відповідно до листа Державної фіскальної служби України від 02 січня 2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року). 20 квітня 2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00,\~ \~7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00. З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням. Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Такий підхід щодо класифікації імпортного товару згідно з\~ УКТ ЗЕД\~ під час його розмитнення відповідає правовій позиції колегій суддів Касаційного адміністративного суду, що була висловлена у постанові від 03.06.2021 року у справі №160/3944/19 (адміністративне провадження №К/9901/16907/20). У спірному випадку позивачем заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування МД №UA110150/2018/235123 від 11.12.2018р. товар походженням з Російської Федерації, за наступними кодами згідно\~ УКТЗЕД: 7228 30 69 00, 7214 99 79 00. В той же час вказаний товар, який було виготовлено із марок сталі: 38Х2МЮА, 12Х1МФ, У8А за позицією позивача, не відноситься до переліку товарів, походженням з Російської Федерації, з яких справляється антидемпінгове мито, оскільки не належить до арматури чи катанки, враховуючи, що за роз`ясненням Міністерства економічного розвитку та торгівлі України об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів. Колегія суддів звертає увагу, що подані разом з декларацією №UA110150/2018/235123 від 11.12.2018 р. супровідні документи на товар з визначенням хімічного складу, марки сталі, ГОСТів, не містять інформації стосовно того, що ввезений позивачем вище наведений товар є арматурою або катанкою. \~\~Відповідно до ч. 1 ст. 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України. Відповідно до ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом. Статтею 43 ПК України передбачено умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань. За приписами пунктів 43.1 - 43.6 статті\~ \~\~\~\~43 ПК України\~ \~\~\~\~помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми. Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку. У разі повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету. Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані. Згідно ч.2 ст.45 Бюджетного кодексу України казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету. Наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 №643, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 09.08.2017 за №976/30844, затверджений Порядок повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів. Згідно розділу ІІІ Порядку № 643, в редакції на час звернення позивача до митного органу із заявою, повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення. Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених\~ частиною п`ятою \~статті 301 Митного кодексу, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів. За правилами п.3 розділу ІІІ Порядку № 643 \~у заяві зазначаються: 1) сума коштів до повернення за видами митних, інших платежів та пені; 2) причини виникнення такої суми коштів; 3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я та по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); 4) напрям(и) перерахування суми коштів: \~а) на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів; б) для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); в) для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на депозитний рахунок 3734; на депозитний рахунок 3734 іншої митниці ДФС; на банківський рахунок 2603 (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); г) для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету; 5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачені суми митних платежів. До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці ДФС, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності). Після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу (п.4 розділу ІІІ). Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу) - п.5 розділу ІІІ. Відповідно до п.6 розділу ІІІ Порядку № 643 заява платника податку, висновок, завізований керівником (заступником керівника) Підрозділу, реєстри висновків за відповідними платежами, підготовлені за формами згідно з\~ \~\~\~\~додатками 1,\~ \~\~\~\~2\~ \~\~\~\~до Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15 грудня 2015 року № 1146, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 31 грудня 2015 року за № 1679/28124, та акт звірки (у разі складання) подаються керівнику (заступнику керівника) митниці ДФС для прийняття рішення та підписання висновку і реєстрів за відповідними платежами. \~Відповідно до п.11 розділу ІІІ Порядку № 643 у разі якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається заявнику письмова обґрунтована відмова. \~\~Як встановлено з матеріалів справи, підставою відмови в поверненні митних платежів стали доводи, що позивач самостійно обчислив та сплатив антидемпінгове мито, тому визначена декларантом сума грошового зобов`язання зі сплати мита вважається узгодженою. \~\~Апеляційний суд вважає такі доводи відповідача помилковими. \~Відповідно до п.56.11 ст.56 ПК України, податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню. \~Наведена норма стосується неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, що не позбавляє платника права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до ст.43 ПК України та ст.301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. Відповідно до приписів статті 54 та 56 ПК України вони регулюють відносини, що пов`язані саме зі справлянням сум податкових та/або грошових зобов`язань, тобто вони не застосовуються до тих сум, які не є податковим та/або грошовим зобов`язаннями. Відповідно до підпункту\~ 14.1.39\~ пункту 14.1 статті 14 ПКУ, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Згідно з підпунктом 14.1.156\~ пункту\~ 14.1 статті 14 ПКУ, податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений\~ законом\~ строк). \~Тобто, не є податковим та/або грошовим зобов`язанням грошова сума, що була сплачена як антидемпінгове мито за товар, на який дія такого мита не розповсюджується. \~Сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності встановлених обставин. Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до наступних висновків. Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. На період остаточного вирішення питання, чи є імпортований товар арматурою чи катанкою, подання митної декларації не можливо без сплати антидемпінгового мита. Повернення будь-яких митних платежів прямо випливає з приписів митного законодавства, якщо у декларанта відсутні повні відомості про товар (належність товару до арматури чи катанки, або інші які впливають на вид та розмір митних платежів) та за наслідками проведення митного контролю з боку митниці із залученням митної лабораторії не було здобуто доказів, що товар є арматурою чи катанкою або інші відомості, які є підставою для їх належної сплати при завершенні процедури митного оформлення товару, щодо якого була подана митна декларація. Отже, за вказаних обставин сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності визначених вище умов. Позовні вимоги ТОВ «ТАКТ» підлягають задоволенню. ТОВ «ТАКТ» було подано заяву про розподіл судових витрат, зокрема, і витрат на правничу допомогу. При вирішенні питання розподілу судових витрат, колегія суддів враховує положення ч.1 ст.139 КАС України, з огляду на що, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути витрати на сплату судового збору в загальній сумі 5\~ 675,00 грн. (п`ять тисяч шістсот сімдесят п`ять гривень нуль копійок), з яких - 2270,02 грн. сплаченого судового збору за подачу позовної заяви до суду першої інстанції та 3405,00 грн. - сплаченого судового збору за подачу апеляційної скарги. \~\~\~\~\~ Щодо понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу. Так, норми статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України регулюють питання, пов`язані з витратами сторін на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частини п`ятої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 05.06.2018 року у справі №904/8308/17, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише, якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі East/West Alliance Limited проти України, заява №19336/04). В обґрунтування клопотання про відшкодування судових витрат позивача надано: договір про надання правової допомоги, додаткова угода, довіренність, акт прийому-передачі адвокатських послуг адвоката. Відповідно до додаткової угоди від 01.09.2021р. сторони дійшли згоди, що з урахуванням предмету та підстав позову, складності справи, за надання правової допомоги: аналіз документів до звернення до суду з позовом, підготовку позовної заяви, проектів інших процесуальних документів, здійснення представництва інтересів клієнта в суді фіксований гонорар виконавцю (адвокату) складає 5000грн. без ПДВ. \~ За актом від 08.06.2022, адвокатом підготовлено апеляційну скаргу у справі №160/16377/21, та в межах, визначених довіреністю, здійснено представництво інтересів клієнта позивача у справі. Розмір фіксованого гонарару за надання правничої допомоги у Третьому апеляційному адміністративному суді складає 5000грн. На підтвердження оплати наданих послуг у розмірі 5 000 грн. за правничу допомогу, надану при розгляді справи в суді першої інстанції позивач приєднав копії платіжних доручень \~№16346 від 12.10.2021р. на суму 2000грн. та № 16352 від 12.10.2021р. на суму 3000грн.. На підтвердження оплати наданих послуг у розмірі 5 000 грн. за правничу допомогу, надану при розгляді справи в суді апеляційної інстанції позивач приєднав копію платіжного доручення №1223 від 15.06.2022р.. Оцінивши надані докази, суд вказує, що обсяг, види та вартість правничої допомоги є співмірними з урахуванням складності справи та часу, витраченого адвокатом на виконання відповідних робіт та їх обсягу, тому суд вважає за можливе стягнути на користь позивача витрати, понесені на отримання правничої допомоги у загальній сумі 10 000 грн.. Вказана сума підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі Дніпровської митниці. Висновки суду першої інстанції ґрунтуються на помилковому застосуванні норм матеріального права, що є підставою для скасування такого рішення й прийняття нового про задоволення позовних вимог позивача. \~

Результат розгляду: granted