Рішення адміністративного суду від 2024-04-24 00:00:00+03

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просило: - визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022р. №173264 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків; - зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. На обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що спірне рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню у зв`язку із наданням позивачем до контролюючого органу всіх необхідних документів, які підтверджують реальність фінансово-господарської діяльності позивача. Представником позивача - адвокатом ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» 13.07.2023 року подано до суду першої інстанції заяву про зміну позовних вимог, в якій останній просив: - визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896 про відповідність ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податків; - зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2023 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у місті Києві від 10.08.2022р. №173264, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платників податків. Зобов`язано Головне управління ДПС в м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням ДПС у м. Києві, ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» подано апеляційні скарги. В апеляційній скарзі Головне управління ДПС у м. Києві посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В обґрунтування своїх вимог, представник Головного управління ДПС у м. Києві зазначає, що віднесення Комісією контролюючого органу позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та не породжує для платника негативних наслідків. Апелянтом разом із апеляційною скаргою подано клопотання про розгляд справи за участі представника Головного управління ДПС у м. Києві. Колегія суддів, розглянувши подане клопотання вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю сторін у відкритому судовому засіданні. В апеляційній скарзі ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято із порушенням норм процесуального права. Просить суд апеляційної інстанції змінити рішення суду першої інстанції, виклавши резолютивну частину рішення з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, у якій просить змінити предмет позову. В обґрунтування вимог, представник позивача зазначає, що судом першої інстанції під час прийняття рішення не взято до уваги заяву про зміну позовних вимог від 13.07.2023 року, у якій представник зазначив, що рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 вважається відкликаним, а тому скасування такого рішення не призведе до відновлення порушеного права позивача. Апелянт стверджує, що належним способом захисту його прав, який забезпечить ефективне поновлення його порушених прав є скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896, а не скасування необґрунтовано прийнятого рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264, яке по суті є не чинним та зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковсті. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2023 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження. Від Головного управління ДПС у м. Києві 28.11.2023 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому останній просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги позивача та задовольнити апеляційну скаргу відповідача. Від ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» письмового відзиву на апеляційну скаргу не надходило, що не перешкоджає розгляду справи за наявними у ній матеріалами. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.04.2024 року витребувано у Головного управління ДПС у м. Києві: копії протоколів засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ», на яких розглядалось питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку; копії всіх документів та матеріалів, на підставі яких прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку від 27.04.2023 №56896; копію податкової інформації/податкових інформацій, яка/які стала/стали підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку від 27.04.2023 №56896; письмові пояснення про те, чи сформована податкова інформація, яка зумовила прийняття оскаржуваного рішення, у вигляді окремого документу, який має назву, орган або посадову особу, яка його видала, та певні реквізити (дата та номер), якщо ні - зазначити правову підставу (нормативне обґрунтування) того, хто саме проводив аналіз баз даних ДПС України, в результаті чого отримано податкову інформацію, про що зазначено у рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 27.04.2023 №56896; копії скарг позивача та рішення, прийнятих за результатами розгляду скарг позивача на спірне рішення. Витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ»: докази на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів; копії всіх документів, які подавались до контролюючого органу після прийняття рішення від 27.04.2023р. №56896 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків; копії документів довільного формату, поданих контролюючому органу; копію скарги позивача на рішення від 27.04.2023р. №56896 та рішення, прийнятого за результатами розгляду скарги позивача на спірне рішення; копії усіх документів, які були надані позивачем до пояснень щодо рішень про його відповідність критеріям ризиковості платника податку; копії первинних документів щодо господарських операції зазначених в рішенні від 27.04.2023р. №56896. На виконання вимог ухвали Головним управлінням ДПС у м. Києві надано до суду копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 27.04.2023 року №56896 та витяг з протоколу №173 засідання Комісії ГУ ДПС у м. Києві №1 з питань зупиненя реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 27.04.2023 року. Позивачем на виконання вимог ухвали суду від 09.04.2024 року надано до суду документи, які підтверджують взаємовідносини з ТОВ «НВП «НОВОМОСКОВСЬКИЙ МАСЛОЖИРКОМБІНАТ», ТОВ «ІНТЕГРА ТРЕЙД», ТОВ «ФОНІКС ПЛЮС», ТОВ «ЕДВАНС ПЛЮС». Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України. Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд зазначає наступне. Як вбачається із матеріалів справи, ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» є юридичною особою приватного права, зареєстрованою 09.07.2020 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що здійснює свою господарську діяльність відповідно до норм чинного законодавства України, а з 01.08.2020 року Товариство є платником податку на додану вартість. Основним кодом КВЕД є діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту. Продукцію з основними кодами УКТ ЗЕД 1701991000, 0408, 2302, 3923, 1512, 0806209000, 3923, 0408, 1901, 3507100000, 0402991000, 481900000, 3808949000, 210 2103900, 2302409000, 2501009100 та інші позивач закуповує у інших підприємств України. Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийняла рішення від 28.08.2022р. №173264 про відповідність платника податку - ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку. Підставою прийняття такого рішення є відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що підтверджується наявністю у контролюючого органу податкової інформації про те, що ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» сформувало ПК (ліміт) від СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «НВП «НОВОМОСКОВСЬКИЙ МАСЛОЖИРКОМБІНАТ» (42146730), ТОВ «ІНТЕГРА ТРЕЙД» (43405418), ТОВ «ФОНІКС ПЛЮС» (42449428), ТОВ «ЕДВАНС ПЛЮС» (38347999), ТОВ ІБЕРІС ЛТД (37729138). Також на підприємстві значаться значні залишки товару, в т. ч. такого, що потребує спеціальних умов зберігання (1701, 3923, 3920, 0402, 1517, 0408, 1704, 0405), інформація про місця та умови зберігання відсутні. Вказане рішення прийнято з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 03.08.2022 року №5. Позивачем 13.07.2023 року подано до суду заяву про зміну позовних вимог, в якій представник позивача - адвокат Є.В.Симбірцев зазначив, що після відкриття провадження у даній справі та передачі її на розгляд до Київського окружного адміністративного суду позивач подав до податкового органу пояснення з копіями документів на підтвердження реальності фінансово-господарської діяльності позивача та спростування підстав для віднесення позивача до визнання таким, що підпадає під критерії ризиковості. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві 27.04.2023 року прийнято рішення №56896 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку із зазначенням ознаки ризиковості п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Представник позивача звернув увагу, що попереднє рішення Комісії від 10.08.2022 року №173264 вважається відкликаним, а чинним є рішення від 27.04.2023 року 356896, а відтак просить суд його скасувати. Суд першої інстанції розглянувши зазначену заяву позивача у судовому рішенні від 08.08.2023 року зазначив, що така заява підлягає залишенню без задоволення, а розгляд справи здійснюватиметься за первинними позовними вимогами, оскільки позивачем пропущено строк подачі такої заяви, який передбачений частиною першою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України. З цього приводу суд апеляційної інстанції звертає увагу на наступне. Згідно частини першої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Таким чином, після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. Проаналізувавши зазначені норми, колегія суддів зазначає, що законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Виходячи із зазначеного, суд апеляційної інстанції погоджується із доводами позивача, що фактично при детальному аналізі частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України остання не містить застережень про те, що позивач не може звернутися до суду із заявою про зміну позовних вимог після встановлення таких обставин (прийняття нового рішення Комісією Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896), коли справа розглядається у порядку письмового провадження, оскільки жодне судове засідання не призначалося у справі. Однак, позивач звертався до суду першої інстанції 05.04.2023 року та 29.06.2023 року із заявами про розгляд справи у відкритому судовому засіданні. Окрім цього, колегія суддів звертає увагу, що зазначена справа №640/20466/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПІВЛІ КОМ» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві передавалася з одного суду до іншого. Зазначене обґрунтовано тим, що Законом України від 13.12.2022р. №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві. Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. Колегією суддів встановлено, що 28.03.2023р. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Маричу Є.В. Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що зазначені обставини свідчать про те, що справа передавалася з одного суду до іншого, а обставини розгляду справи позивача також змінювалися, у зв`язку із чим представник позивача звернувся до суду першої інстанції із заявою про зміну позовних вимог. Більше того, колегія суддів зауважує, що строки розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження судом першої інстанції не дотримані під час розгляду зазначеної справи. Окрім цього, суд апеляційної інстанції зазначає, що судом першої інстанції не надано оцінку доводам позивача, які викладені в заяві про зміну позовних вимог, а саме: що скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 не призведе до належного захисту прав, оскільки таке рішення є не чинним. Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті, зокрема шляхом визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій (пункт 3 частини першої статті 5 КАС). Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, вимоги щодо форми та змісту якої встановлені нормами статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України. Колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції, приймаючи рішення у справі надав оцінку та досліджував обставини справи щодо позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Так, суд встановив, що прийняте оскаржуване рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 не містить зрозумілих мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Проаналізувавши зміст оскаржуваного рішення, суд зазначив, що таке рішення не містить інформацію про суть, характер, обсяг та періоди конкретних вчинених платником податків (ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ») господарських операцій з ТОВ «НВП «НОВОМОСКОВСЬКИЙ МАСЛОЖИРКОМБІНАТ» (42146730), ТОВ «ІНТЕГРА ТРЕЙД» (43405418), ТОВ «ФОНІКС ПЛЮС» (42449428), ТОВ «ЕДВАНС ПЛЮС» (38347999), ТОВ ІБЕРІС ЛТД (37729138), а також про реквізити (дата, номер), суть і зміст документів, що містять відомості про такі вчинені операції (зокрема, податкових накладних), що на переконання контролюючого органу підпадають під ознаки ризикових. В ході судового розгляду справи суд першої інстанції встановив, що відповідач не подав до суду документальні докази наявності у Головного управління ДПС у м. Києві податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником (позивачем), та стала підставою для прийняття комісією регіонального рівня рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Як наслідок, суд дійшов висновку про необґрунтованість рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №173264 від 10.08.2022 року про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Однак, суд апеляційної інстанції зазначає, що прийняте за результатами розгляду рішення у справі №640/20466/22 від 08.08.2023 року підлягає скасуванню, оскільки судом першої інстанції досліджено обставини справи щодо прийняття рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 без урахування заяви представника позивача про зміну позовних вимог від 13.07.2023 року. Суд апеляційної інстанції зазначає, що обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom (22414/93) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Стаття 13 Конвенції вимагає, засіб захисту, який повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)). Отже, «ефективний засіб правового захисту» в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації. Відповідно до п.10 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку задоволення адміністративного позову суд може обрати фактично будь-який спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів. При цьому, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. В даному випадку, для дослідження судом тих обставин, які стали підставою для прийняття рішення Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896, Шостий апеляційний адміністративний суд на підставі частини третьої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою від 09.04.2024 року витребував у Головного управління ДПС у м. Києві та ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» копії всіх документів та матеріалів, на підставі яких прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку від 27.04.2023 №56896. Здійснивши аналіз зазначених обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку про розгляд тих вимог, які викладені представником позивача в прохальній частині заяви про зміну позовних вимог від 13.07.2023 року на підставі наданих до суду апеляційної інстанції на виконання вимог ухвали від 09.04.2024 витребуваних документів. Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. За змістом пункту 201.10 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Пунктом 201.16 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165). За приписами пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: 1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами. 4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками. 5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ). 6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України. 7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). Згідно з пунктом 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку № 1165). Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. (абзац 8 пункту 40 Порядку 1165) Згідно з пунктом 43 Порядку № 1165 матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. У додатку 4 до Порядку № 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника також випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Аналіз наведених норм законодавства свідчить про можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості, що узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20. Звертаючись до фактів цієї справи, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку прийнято рішення про відповідність ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» критеріям ризиковості платника податку. Колегія суддів зазначає, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності останнього пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Дослідивши матеріали справи та витребувані документи на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.04.2024 року, на підставі яких Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення від 27.04.2023 року №56896, колегія суддів апеляційного суду вважає, що рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року №173264 та рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896 прийнято з одних і тих самих підстав, а саме: відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку - п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Отже, враховуючи ті обставини, що попереднє рішення Комісії головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2022 року є не чинним, а тому не має ніяких правових наслідків. Суд апеляційної інстанції зазначає, що оскаржуване рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896 не містить належної мотивації причин для його прийняття. Висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед його контрагентів є суб`єкти господарювання, які здійснюють ризикову діяльність. Тобто, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів. Крім того, покладені в основу оскаржуваного рішення обставини не підтверджені жодними доказами. Суд звертає увагу, що у справах щодо оскарження рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку критеріям ризиковості контролюючий орган має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі та достатні докази на підтвердження цієї інформації. Затверджена Порядком №1165 форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не скасовує обов`язок податкового органу обов`язку доказування, передбаченого частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України. Всупереч зазначеному, відповідачем не надано жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення від 27.04.2023 року №56896 та підтверджував ризиковість господарських операцій позивача. В свою чергу, як вбачається із наданого до суду апеляційної інстанції витягу із протоколу №173 засідання Комісії Головного управління ДПС у м. Києві №1 з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в єдиному реєстрі податкових накладних від 27.04.2023 року, ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» подано до Головного управління ДПС у м. Києві повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платників податків критеріям ризиковості. Колегія суддів висновує, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання. На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що належним способом захисту прав позивача є визнання протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 27.04.2023 року №56896 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків та зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. В таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України). Виходячи із зазначеного, доводи апеляційної скарги ГУ ДПС у м. Києві не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Щодо задоволення позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС у місті Києві виключити ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів також зазначає наступне. Положеннями п. 6 Порядку зупинення №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Колегія суддів наголошує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Відповідно до п. 1 частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції скасовує судове рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи. Приписи п. 4 частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при прийнятті рішення неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також порушено норми матеріального права, що стали підставою для неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а апеляційну скаргу ТОВ «ЗАКУПІВЛІ КОМ» задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити. Згідно частини шостої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звертаючись до суду першої інстанції, сплатив судовий збір у розмірі 2481,00 грн згідно платіжного доручення від 28.06.2022 року №ЗК000488, а також сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 4026,00 грн згідно платіжної інструкції №612 від 22.08.2023 року.

Результат розгляду: granted