Рішення адміністративного суду від 2022-07-04 00:00:00+03

Публічне акціонерне товариство "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ ім. Ф.Е. Дзержинського" (у подальшому товариство змінило назву на ПАТ "ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ"; далі - ПАТ "ДМК", товариство, позивач) звернулося до суду з позовом до Дніпропетровської митниці ДФС (далі - митниця, відповідач) про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.08.2015 №110010000/2015/20087 та визнання недійсним і скасування рішення митниці про коригування митної вартості товарів від 27.08.2015 №110010000/2015/600454/1 (т. І, а.с.27-37). Обґрунтовуючи позовні вимоги, товариство посилалося на протиправність зазначених рішень, оскільки задекларована ним в митній декларації митна вартість товару за основним методом (за ціною договору (контракту)) щодо товару, який імпортувався, була підтверджена наданими митниці документами, передбаченими чинним законодавством, зокрема, частиною другою статті 53 Митного кодексу України (МК). Надані підприємством документи не містили розбіжностей, підтверджували числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, яка підлягала сплаті за ці товари, однак митниця витребувала додаткові документи та у подальшому, на переконання позивача, безпідставно відмовила у прийнятті митної декларації та прийняла рішення про коригування митної вартості товару. Дніпропетровський окружний адміністративний суд постановою від 12.07.2016, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.10.2017, у задоволенні позову відмовив. Мотивуючи таке рішення, суди виходили з того, що надані декларантом документи під час митного оформлення товару за ціною угоди містили розбіжності та не давали можливість пересвідчитися у правильності задекларованої митної вартості, додаткові документи для усунення суперечностей у відомостях щодо ціни товару надано не було, тому митниця правомірно вчинила дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. Товариство оскаржило зазначені судові рішення до Вищого адміністративного суду України. У касаційній скарзі товариство просило скасувати ухвалені у справі судові рішення і прийняти нове рішення про задоволення позову, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права зокрема, статей 53, 58 Митного кодексу України (МК), статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС). На обґрунтування вимог касаційної скарги позивач доводив, що надав усі необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару. Надані документи не містили розбіжностей, піддавалися обчисленню і підтверджували ціну товару, у зв`язку із чим у митниці не було підстав для випробовування додаткових документів, не передбачені умовами контракту та які не містили реквізити, необхідні для ідентифікації відомостей щодо ціни товару. Заперечуючи проти змісту та вимог касаційної скарги, у запереченнях на касаційну скаргу відповідач просить залишити скаргу без задоволення як безпідставну, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін. 15.12.2017 розпочав роботу Верховний Суд і набрав чинності Закон України від 03.10.2017 №2147-VIII ''Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів'', яким Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС) викладено в новій редакції. Підпунктом 4 пункту 1 розділу VII ''Перехідні положення'' КАС в редакції згаданого Закону передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Вказана касаційна скарга була передана на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду. Касаційний перегляд справи здійснюється в порядку, що діяв до набрання чинності Законом України ''Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ'' від 15.01.2020 №460-ІХ, відповідно до пункту 2 розділу ІІ цього Закону, та в межах доводів та вимог касаційної скарги відповідно до частини першої статті 341 КАС. Верховний Суд перевірив наведені у касаційній скарзі доводи позивача, заперечення відповідача на касаційну скаргу, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав. Суди попередніх інстанцій встановили, що товариство з метою розмитнення товару (Залізорудний концентрат. Концентрат залізорудний агломераційний з різним вмістом заліза (Fе203) та діоксимду креммнію (SiO2). Одержаний методом магнітної сепарації. СТО №00186826-026-2015. Застосовується при виробництві агломератів у агломераційному цеху), що імпортований на підставі зовнішньоекономічного непрямого контракту із ТОВ ''Русская горно-металлургическая компания'' (ТОВ ''РГМК'') від 29.04.2015 №15-0835-12, подав митну декларацію (МД) №110010000/2015/022021 (відправник ВАТ ''Стойленський ГОК'') в режимі ІМ 40ДР. Митна вартість товару була визначена товариством за першим методом - ціною договору, а саме - 2,2664 рос.руб/кг (т. І, а.с. 23-26). Разом з МД для підтвердження задекларованої митної вартості товару були надані документи: контракт від 29.04.2015 №15-0835-12 та додаток до нього від 30.07.2015 №8; рахунки фактури (інвойси), виставлені ТОВ ''РГМК'', а саме: від 08.08.2015 №БЕЛ00191 - вартість 2273,66 рос.руб/т (вміст Fе 66,6% відповідно до сертифікату якості від 08.08.2015 №123); від 09.08.2015 №БЕЛ00193 - вартість 2281,18 рос.руб/т (вміст Fе 66,9% відповідно до сертифікату якості від 09.08.2015 №124); від 10.08.2015 №БЕЛ00195 - вартість 2273,66 рос.руб/т (вміст Fе 66,6 % відповідно до сертифікату якості від 10.08.2015 №125); від 13.08.2015 №БЕЛ00203 - вартість 2268,66 рос.руб/т (вміст Fе 66,4% відповідно до сертифікату якості від 13.08.2015 №126); від 15.08.2015 №БЕЛ00206 - вартість 2268,66 рос.руб/т (вміст Fе 66,4% відповідно до сертифікату якості від 15.08.2015 №127); від 16.08.2015 №БЕЛ00208 - вартість 2258,64 рос.руб/т (вміст Fе 66% відповідно до сертифікату якості від 16.08.2015 №128); від 17.08.2015 №БЕЛ00213 - вартість 2273,66 рос.руб/т (вміст Fе 66,6% відповідно до сертифікату якості від 17.08.2015 №129); від 18.08.2015 №БЕЛ00217 - вартість 2263,65 рос.руб/т (вміст Fе 66,2% відповідно до сертифікату якості від 18.08.2015 №130); від 19.08.2015 №БЕЛ00218 - вартість 2261,14 рос.руб/т (вміст Fе 66,1% відповідно до сертифікату якості від 19.08.2015 №131); від 20.08.2015 №БЕЛ00220 - вартість 2271,16 рос.руб/т (вміст Fе 66,5% відповідно до сертифікату якості від 20.08.2015 №132); від 21.08.2015 №БЕЛ00222 - вартість 2261,14 рос.руб/т (вміст Fе 66,1% відповідно до сертифікату якості від 21.08.2015 №133); від 21.08.2015 №БЕЛ00223 - вартість 2271,16 рос.руб/т (вміст Fе 66,5% відповідно до сертифікату якості від 21.08.2015 №134); від 22.08.2015 №БЕЛ00224 - вартість 2266,15 рос.руб/т, вміст Fе 66,3% (відповідно до сертифікату якості від 22.08.2015 №135); від 23.08.2015 №БЕЛ00225 - вартість 2266,15 рос.руб/т (вміст Fе 66,3% відповідно до сертифікату якості від 23.08.2015 №136); від 23.08.2015 №БЕЛ00228 - вартість 2271,16 рос.руб/т (вміст Fе 66,5% відповідно до сертифікату якості від 23.08.2015 №137); залізничні накладні на кожну партію товару; сертифікати про походження товару форми СТ-1; сертифікати якості товару; копію митної декларації країни відправлення від 30.07.2015 №10101100/300715/0000858. За наслідками митного контролю декларанту повідомлено про необхідність надати (за наявності) додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Також митницею було запропоновано надати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару. Необхідність витребування додаткових документів митниця обґрунтувала тим, що зовнішньоекономічний контракт укладався з посередником, однак декларантом не було надано договір, укладений з третіми особами; за умовами контракту від 29.04.2015 №15-0835-12 та додатку від 30.07.2015 №8 залізорудний концентрат імпортується за базовою ціною на рівні 2258,64 рос.руб/т, яка збільшується або зменшується на 25,04 рос.руб/т пропорційно в залежності від вмісту Fe; у поданих до митного оформлення документах на підтвердження задекларованої митної вартості товару виявлено розбіжності, а саме: у рахунках контрактоотримувача вміст Fe не зазначений та не підтверджений наданими сертифікатами якості; у рахунках-фактурах від виробника товару ціна на той самий товар, при різному вмісті заліза, визначена на однакову суму (1450 рос.руб/т); рахунки контрактоутримувача ідентифікуються з рахунками виробника лише за вагою та місять ціну товару, визначену в залежності від вмісту Fe, що не відповідає ціні рахунків виробника, які до того ж не завірені підписом уповноваженої особи та печаткою підприємства, що їх видало; у рахунках-фактурах і конрактоутримувача і виробника відсутні печатки і штампи митних органів Російської Федерації при вивозі товару, а також в місцях перетину митних кордонів під час переміщення товару залізницею; згідно з відомостями графи 46 копії декларації країни відправлення від 30.07.2015 №10101100/300715/0000858 митна вартість оцінюваного товару на умовах СРТ Дніпродзержинськ складає 2016,59 рос.руб/т, що не відповідає ні рахунку виробника, ні рахунку контрактоутримувача; не надано документів в обґрунтування вартості перевезення вантажу та формування остаточної вартості, за якою товар продано позивачу, оскільки відповідно до інформації, зазначеної у залізничних накладних, наданих позивачем, вказано, що платниками по російській залізниці є АТ "ПГК", по Укрзалізниці - ТОВ "Перша вантажна компанія в Україні"; також відсутні документи, що підтверджують взаємовідносини із названими юридичними особами. Декларант повідомив митницю про відсутню можливість надати витребувані додаткові документи. 27.08.2015 митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №110010000/2015/600454/1, в якому митна вартість товару скоригована до 3,08 рос.руб/кг із застосуванням методу 2ґ, та видала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №110010000/2015/20087. З метою уникнення простою та виробничої необхідності позивач оформив товар за ціною, визначеною митницею, за митною декларацією від 27.08.2015 №110010000/2015/022025 (т.І, а.с. 34-37). Відповідно до частини першої статті 53 МК (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (стаття 55 МК). Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Згідно з вимогами частини 6 статті 54 МК підставами для відмови у коригуванні митної вартості, серед іншого, є неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. За змістом статті 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється в першу чергу за основним методом, тобто, за ціною договору (вартістю операції). Відповідно до статті 58 МК при визначенні митної вартості до ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, в тому числі, і витрати (складові митної вартості), пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачеві. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Аналогічні правові висновки викладені, зокрема, але не виключно, у постановах Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 19.02.2019 у справі №804/1316/16, від 21.01.2020 у справі №804/428/16, від 11.09.2020 у справі №804/1211/16. Досліджуючи в судовому засіданні обставини щодо наявності розбіжностей у документах, поданих позивачем для митного оформлення, суди встановили, що такі розбіжності мали місце, відображені в рішенні відповідача про коригування митної вартості товарів та не спростовані позивачем під час розгляду справи відповідно до вимог частини першої статті 71 КАС України (в редакції, що діяла до 15.12.2017), яка кореспондується з частиною першою статті 77 КАС України (у чинній редакції). Зважаючи на це суди дійшли правильного висновку про обґрунтованість сумнівів у митниці щодо правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів під час його митного оформлення, як умови, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товару. При вирішенні спору суди попередніх інстанцій також обґрунтовано врахували, що згідно з наданою відповідачем до матеріалів справи МД від 13.03.2015 №110010000/2015/020288 середня вартість одиниці ідентичного товару (залізорудний концентрат агломераційний, якісні показники за вмістом Fe в середньому від 66,1%-66,6%), ввезеного за прямим контрактом на умовах СРТ Дніпродзержинськ, становить 2,8569 рос.руб/кг. У поданих запереченнях відповідач зазначив, що за МД від 13.03.2015 №110010000/2015/020301 середня вартість одиниці товару складає 2,8534 рос.руб/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fe 66% на рівні 2263,00 рос.руб/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому вартість перевезення - 580 рос.руб/т. Таким чином, базова ціна сировини з базовим вмістом Fe 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ залізорудного концентрату агломераційного за прямим контрактом складає 2,843 рос.руб/кг, а середня митна вартість імпортованого товару за митною декларацією №110010000/2015/022021, з урахуванням базової ціна сировини з вмістом Fe 66% (2258,64 рос.руб/т), надбавки або знижки до базової ціни за 1% Fe долі в пропорції (25,04 рос.руб/т), торгівельної надбавки (228,64 рос.руб/т) та вартості перевезення за МД №110010000/2015/020301 (580,00 рос.руб/т), - 3,08 рос.руб/кг. Листом від 07.07.2015 ТОВ ''РГМК'' повідомила товариство, що не може надати документи, запитувані митницею, а саме - договір (контракт, угоду) з третіми особами, пов`язаними із договором (угодою, контрактом) на постачання товарів, виписку із бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, висновки експертів щодо якісних та вартісних характеристик товару, з посиланням на конфіденційність інформації по взаємовідносинах з третіми особами. Відомостей (числових значень) на підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару цей лист не містить. Доданий до позовної заяви документ SWIFT від 03.09.2015 про здійснену оплату за залізорудний концентрат по контракту від 29.04.2015 №15-0835-12 не містить інформацію (реквізити специфікації до договору, на основі якої було поставлено відповідний товар, або рахунок-фактуру (інвойс) тощо), необхідну для ідентифікації ввезеного товару за спірною партією. Отже, вказаний банківський документ не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару. Наведені обставини у їх сукупності суди обґрунтовано визнали достатньою підставою для проведення митницею коригування митної вартості товару. Згідно з положеннями статті 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У зв`язку з відсутністю можливості застосування попередніх методів (причини незастосування вказано в рішенні про коригування митної вартості) при здійсненні митної оцінки товару, задекларованого товариством, митницею обґрунтовано застосовано резервний метод. Доводи позивача, викладені у касаційній скарзі, не спростовують правильність висновків судів попередніх інстанцій. Натомість, зводяться лише до переоцінки встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи, що, згідно з положеннями статті 341 КАС виходить за межі повноважень касаційного суду. Оскільки суди попередніх інстанцій правильно застосували норми матеріального права до встановлених у справі правовідносин, у задоволенні касаційної скарги товариства слід відмовити. Відповідно до частини 1 статті 350 КАС України (у редакції, чинній до 08.02.2020) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій. Враховуючи зазначене, касаційну скаргу товариства слід залишити без задоволення, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій- без змін.

Результат розгляду: denied