Рішення адміністративного суду від 2022-02-09 00:00:00+02

10.11.2020р. позивач ТзОВ «Ужфарм» звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області в якому просив суд: -визнати протиправними дії щодо проведення дослідження фінансово-господарської діяльності товариства, щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочини шляхом, фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період \~з 01.01.2018р.- 31.03.2020р. яке оформлене висновком аналітичного дослідження від 21.07.2020р. за №22/07-16-16-00-13/22102876. - визнати протиправним та скасувати висновок аналітичного дослідження від 21.07.2020р. №22/07-16-16-00-13/22102876 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності товариства щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.01.2018р. - 31.03.2020р. Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 28.05.2021р. в позові відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції,\~ \~\~ТзОВ «Ужфарм» подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом порушено норми матеріального та процесуального права. Апелянт просить суд, рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 28.05.2021р. скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задоволити. В судовому засіданні представник апелянта Мазан О.І \~просив суд, апеляційну скаргу задовольнити з підстав в ній зазначених. Інші особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку\~ ст.126 КАС України, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до\~ ст.313 КАС України. Заслухавши суддю-доповідача, учасника процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення виходячи з наступних підстав. 02.09.2020р. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І. в кримінальному провадженні №42020070000000355 задоволено клопотання старшого групи слідчих у кримінальному провадженні слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області майора податкової міліції Сагайдак В.І. про тимчасовий доступ до документів у рамках кримінального провадження № 42020070000000355, відомості про яке 24.07.2020р. внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України. Із змісту даної ухвали видно, що однією з підстав внесення відомостей до ЄРДР є матеріали висновку аналітичного дослідження від 21.07.2020р. за №22/07-16-16-00-13/22102876 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ТзОВ «Ужфарм» який складений БВДОЗШ ГУ ДПС у Закарпатській області, за результатами якого встановлено, що службові\\посадові особи ТзОВ «Ужфарм» умисно внесли недостовірні дані в офіційні документи щодо придбання послуг комп`ютерного програмування від постачальників фізичних осіб приватних підприємців, у з`язку з чим позивач завищив витрати на загальну суму 25940 505 грн. та ухилився від сплати податку на прибуток в розмірі 4\~ 669\~ 290 грн. В п.61.1 ст.61 ПК України видно, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. п.62.1 ст.62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів, перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі орлани, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (п. 71.1 ст.71 ПК України). Податкова інформація, зібрана відповідно до Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів (п.74.1 ст.74 ПК України). Порядок збору та отримання контролюючими органами податкової інформації визначено ст. ст.72, 73 ПК України. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань (п.74.2 ст.74 ПК України). Отже, у разі встановлення порушень платниками податків та/або їх посадовими особами податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, складені за результатами податкового контролю документи передаються до відповідного органу для вжиття відповідних заходів згідно чинного законодавства. Факти або ознаки порушень платниками податків податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, можуть бути встановлені, як у результаті проведення документальних перевірок платників податків, так і в результаті опрацювання посадовими (службовими) особами контролюючих органів податкової інформації, зібраної в ході інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів. Тобто, результати податкового контролю можуть бути відображені шляхом складання документів, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію (звітів, висновків, доповідних записок тощо), які пов`язані зі здійсненням контрольних, наглядових функцій контролюючими органами. п.1 ч.1 ст.9 Закону України від 13 січня 2011 року № 2939-УІ «Про доступ до публічної інформації» визначено, що інформація, яка міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані зі здійсненням контрольних або наглядових функцій органами державної влади може належати до службової інформації, що відноситься до інформації з обмеженим доступом. Таким чином, факти викладені у висновку аналітичного дослідження за наслідками перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і\~ самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків а, такий висновок відповідно, не порушує прав позивача. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних інформації про таку перевірку не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. За таких обставин висновок аналітичного дослідження є внутрівідомчою службовою інформацією ДПС, яка пов`язана зі здійсненням контрольних, наглядових функцій контролюючими органами, процесом прийняття рішень і передує публічному обговоренню та/або прийнято рішень та є носієм доказової інформації, який не породжує правових наслідків для платника податків, тобто не змінює стану його суб`єктивних прав та не створює жодних додаткових обов`язків для платника податків, а отже не порушує його права. Чинне законодавство передбачає правові підстави для проведення такого аналітичного дослідження фінансово - господарської діяльності платників податків. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року № 826/91/15; від 12 вересня 2019 року № 826/10290/17 (ЄДРСРУ № 84228736). Із змісту ст.93 КПК України видно, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей,\~ висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом. Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст.220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді. ст.94 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження,

Результат розгляду: partial