Рішення адміністративного суду від 2022-11-09 00:00:00+02

у липні 2020 року Комунальне підприємство \~«Деражнянський міськводоканал» (КП «Деражнянський міськводоканал») звернулось в суд з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області (ГУ ДПС у Хмельницькій області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 25.02.2020 року №0006253304. Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду. Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити. Представник відповідача про задоволення апеляційної скарги заперечила, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність. Заслухавши суддю доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав. Так, ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27.07.2020, суд відкрив загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.10.2020 зупинено провадження у справі №560/3573/20 до набрання законної сили судовим рішенням Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі №500/2486/19 (провадження №К9901/19455/20). Так, ухвалою суду від 31.05.2022 провадження в справі №560/3573/20 поновлено. Також, ухвалою суду від 31.05.2022 позовну заяву КП "Деражнянський міськводоканал", залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху. Зазначено, що недоліки усуваються шляхом надання до суду письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску з урахуванням вимог ст. 123 і ст. 161 КАС України. 09.06.2022 до суду поступило клопотання від 03.06.2022, в якому представник позивача вказує, що на території України встановлено карантин з 12.03.2020 до 24.04.2020 (постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 і від 02.04.2020 № 255). Законом № 540 визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОУЮ-19), зокрема, строки звернення до суду продовжуються на строк дії такого карантину. Вказаний Закон набрав чинності з 02.04.2020 і тільки після вказаної дати процесуальні строки були продовжені. Враховуючи обставини даної справи а саме: наявність різник правових висновків Верховного Суду щодо строків звернення до суду, постанову Верховного Суду у справі №500/2486/19 від 26 листопада 2020 року яка містить правові висновки стосовно строку оскарження податкових повідомлень-рішень за наслідками застосування процедури адміністративного оскарження прийнята набагато пізніше ніж КП «Деражнянський міськводоканал» та встановленого Кабінетом Міністрів України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОУІП-19), вважає що в даній справі наявні підстави для поновлення строку звернення до суду з даним позовом. Просить поновити строк звернення до суду про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області №0006253304 від 25.02.2020. Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27.06.2022 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказані представником КП "Деражнянський міськводоканал" у клопотанні від 03.06.2022. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому цієї ухвали. Зазначено, що недоліки усуваються шляхом надання до суду письмової заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску. 07.07.2022 до суду надійшло клопотання від 05.07.2022, в якому представник позивача повторно вказує про встановлення карантину на території України, та вважає, що діяло автоматичне поновлення строків звернення до суду. Ухвалою суду від 08.07.2022 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказані представником КП "Деражнянський міськводоканал" у клопотанні від 05.07.2022. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому цієї ухвали. Зазначено, що недоліки усуваються шляхом надання до суду письмової заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду докази поважності причин його пропуску, зокрема вказати яким чином карантинні заходи та в який саме спосіб завадили позивачу звернутися до суду з цим позовом протягом строку, визначеного законом, та надати докази цього. 22.07.2022 до суду надійшло клопотання від 18.07.2022, в якому представник позивача вказує, що на день звернення існувала правова позиція Верховного суду, яка зводилась до права звернення до суду протягом трьох місяців з дня закінчення процедури адміністративного оскарження. За таких обставин, ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Тобто, КАС України передбачено можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч. 2 ст. 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними ч. 4 ст. 122 КАС України. Так, відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України. Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є ст. 56 ПК України із змісту якої встановлено, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається. Відповідно до п. 56.19 ст. 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті. Згідно п.п. 56.2, 56.3, 56.17 ст. 56, п. 57.3 ст. 57 ПК України процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених п. 56.17 ст. 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення. Тобто, норма ст. 56.19 \~ПК України є спеціальною щодо норми ч. 4 ст. 122 КАС України та має перевагу у застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження в судовому прядку податкових повідомлень-рішень за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору. Дана норма визначає строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 цієї статті. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19. Із матеріалів справи встановлено, шо позивачем оскаржено спірне рішення в адміністративному порядку до ДПС України, за результатами розгляду прийнято рішення 13.04.2020 року про залишення скарги без задоволення, а відтак останнім днем для подання позову до суду є 13.05.2020, тоді як з позовом до суду КП «Деражнянський міськводоканал» звернулось лише 06.07.2020 року, тобто із пропуском місячного строку звернення до суду. У судовому засіданні представник позивача в обгрунтування поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду зазначив про дію карантинних обмежень, які автоматично продовжують строк звернення до суду. За таких обставин, позивач уклавши у липні 2020 року договір про надання правової допомоги, одразу подав до суду даний позов. З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне. Так, Верховний Суд у постанові по справі №640/10199/19 від 04.02.2021 зазначив, що встановлення карантину не може бути безумовною підставою для поновлення процесуального строку на подання відповідної скарги, оскільки скаржник повинен аргументувати те, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили йому звернутися до суду з відповідною заявою протягом строку, визначеного законом, а суд, в свою чергу, має надати безпосередню оцінку поважності цих причин. Проте, позивачем не надано доказів які перешкоджали позивачу звернутись в суд на протязі місяця з дня прийняття рішення за результатом розгляду скарги, не вказано, яким чином встановлення карантинних обмежень стали на заваді звернення до суду у встановлений законом строк, зокрема, засобами електронного зв`язку (електронною поштою), засобами поштового зв`язку та не надано доказів на підтвердження обставин, що перешкоджали звернутись в суд в період з 13.04.2020 по 06.07.2020. Інші підстави наведенні представником позивача у заявах про поновлення строку звернення до суду є аналогічні тим, яким суд надав оцінку в ухвалах про залишення позовної заяви без руху та визнав їх неповажними. Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. За таких обставин, визнання позивачем факту пропуску строку звернення до суду з позовною заявою і не доведення суду обставин об`єктивно непереборних, які не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення позивачем процесуальної дії, унеможливлює поновлення судом такого процесуального строку. Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що позивач в апеляційній скарзі не вказав інших причин поважності пропуску строку звернення до суду. Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами\~третьою\~та\~четвертою\~статті 123 цього Кодексу; Оцінюючи позицію апелянта, колегія суддів вважає, що обставини, наведені в апеляційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції та їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права при винесенні оскаржуваної ухвали, у апеляційній скарзі не зазначено. Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної ухвали дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Результат розгляду: denied