Рішення адміністративного суду від 2022-11-10 00:00:00+02

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ 10.01.2022 року ТОВ «Морістон» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Дніпровської митниці (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправними та скасувати: рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2021/000051/1 від 29.11.2021 року; картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2021/000296 від 29.11.2021 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.05.2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ТОВ «Морістон» подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що суд першої інстанції прийшов до хибного висновку про відсутність розрахунку ціни за поставлений товар, схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, не може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, умовами укладеного позивачем контракту визначено умови поставки - DAP Dnipro, умови поставки DAP, вказують про покладення на продавця обов`язку нести всі витрати і ризики, пов`язані з транспортуванням товару у місце призначення, враховуючи (де вимагається) будь-які збори, платежі для експорту із країни відправлення. Умовами контракту передбачено, що ціни на товар включають у себе вартість самого товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовами пункту. У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником 4104, та умовами контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року чітко визначено, що продавець \~«JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL СО., LTD», який є і виробником і відправником товару. Апелянт вказував, що суд першої інстанції помилково вказує, що у комерційному рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року зазначено, що умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару, вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно зі статтею VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов. Апелянт надає копію платіжного документу, щодо сплати декількох поставок по контракту, з якого вбачається, що оплата у сумі 9412,20 дол. США, в тому числі включає оплату згідно інвойсу SB210529 від 29.05.2021 року, оплата була здійснена позивачем 05.05.2022 року. Апелянт вказував, що для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень статті 254 МК України, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Контролюючий орган в порядку частини 1 статті 254 МК України не вимагав від декларанта належним чином засвідченого перекладу інвойсу та декларації країни відправлення. Сумніви митного органу щодо автентичності таких документів не вказують про наявність підстав для коригування митної вартості, зважаючи на те, що належним чином засвідчений переклад вказаних документів в порядку частини 1 статті 254 МК України відповідач від позивача не вимагав. Зауваження митниці й повторювання цієї тези судом першої інстанції щодо відсутності документів, які підтверджують що JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL СО.. LTD є виробником товарів торгівельної марки Лібертон та Пікола не відповідають дійсності, так відомості про виробника були вказані в умовах контракту, та підтверджуються численними документами, які надавав позивач до митного оформлення. Суд першої інстанції помилково притримується думки митного органу, що у наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний - 1222 дол. США, що включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено. Зазначена підстава для коригування є необґрунтованою, виходячи з того, що в даному випадку партія товару поставлялась на умовах DAP м. Дніпро згідно міжнародних торговельних правил Інкотермс 2010. Комерційним інвойсом від SB210920 від 20.09.2021 року до контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року узгоджено поставку товару з Китаю до Дніпра, Україна на умовах DAP Дніпро, тобто інвойсом визначено умови постачання в місце призначення (обумовленого пункту) Дніпро, ціна за товар визначена в інвойсі на рівні 4641,75 дол. США. У вартість товару також включені усі витрати необхідні для доставки товару в обумовленому місці (м. Дніпро, Україна), що узгоджується з умовами поставки DAP. Умовами CFR «Вартість і фрахт», так і умовами DAP «Поставка в місці призначення», на продавця покладається обов`язок по оплаті перевезення, за першою умовою продавець оплачує перевезення до порту замовника, за другою до місця поставки. Надуманим є твердження митниці, що нею при коригуванні митної вартості взято для порівняння ідентичний товар (та сама торгівельна марка та той самий артикль), який продається на митній території України через мережу Інтернет за вартістю, яка у 2000% перевищує заявлену позивачем. Декларант подав усі документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору, а недоліки на які посилається відповідач, не перешкоджали визначенню митної вартості товарів. Апелянт вказував, що до митної вартості товарів включено усі необхідні складові, визначено їх числові значення, підтверджено та обґрунтовано документально складові митної вартості товарів - ціну, що підлягала сплаті за товар, а також спростовано обставини, які унеможливлюють, на думку контролюючого органу, застосування основного методу визначення митної вартості товарів. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Морістон» при поданні до митного органу митної декларації, не обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Дніпровська митниця мала підстави змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем не було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів. Суд першої інстанції вказував, що відповідно до пункту 5.1. контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року поставка товару покупцеві здійснюється окремими партіями, протягом терміну дії контракту і визначається інвойсами на кожну окрему партію товару. Оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати,\~ так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні,\~ і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару. У комерційному рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року зазначено,\~ що умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару.\~ Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно зі статтею VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов. Для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень статті 254 МК України, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Наданий позивачем при митному оформленні переклад інвойс №SB210920 від 20.09.2021 року містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів. У наданому рахунку № SВ210920 від 20.09.2021 року відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі № SВ210920. Суд першої інстанції вказував, що твердження митниці, що у морському коносаменті №UTRUST21090517 від 04.10.2021 року назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та ТСД, є вірними. Всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм). Для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: нормативно-технічної документації на виготовлення товару; - копія сертифікату на систему якості товару; - копія сертифікату продукції власного виробництва; - копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. Якщо виробник товару не є його продавцем, та договірні відносини з ним не встановлені, це може свідчити про посередницький характер угоди. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний - 1222 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено. Надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять розбіжності, декларантом не виконано вимоги щодо надання додаткових документів. Суд \~першої інстанції врахував, що ідентичний товар (та сама торгівельна марка та той самий артикль) продаються на митній території України через мережу Інтернет за вартістю, яка у 2000% перевищує заявлену позивачем. Внаслідок неподання декларантом запрошених документів, відсутність повних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, що не дає можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі, у відповідача були правові підстави для прийняття оскаржуваного рішення про коригування заявленої митної вартості товарів. Матеріалами справи встановлено, що 01.06.2020 року між ТОВ «Морістон» (покупець) та підприємством «Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD» (Китайська Народна Республіка) (продавець) укладено міжнародний зовнішньоекономічний договір поставки (угоду) № JMHX/MR-2020, за умовами якого продавець здійснює поставку товару згідно інвойсів, а покупець приймає та оплачує товар. \~Відповідно до пунктів контракту продавець продає, а покупець купує побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. Ціни на товар встановлюються в доларах США і вказуються в інвойсах на кожну окрему партію товару, до ціни на товар включають в себе вартість самого товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовам пункту. Валюта платежу - долари США, форма оплати - безготівковий розрахунок. Оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару. На виконання умов контракту, між сторонами укладено специфікацію (інвойс) № SB210920\~ \~від 20.09.2021 року, за яким «Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD» здійснюється поставка ТОВ «Морістон» партії товару: електрочайник PICOLA PEK-01 у кількості 2712 шт. з ціною за одиницю 0,60 дол. США, на суму 1627,20 дол. США, електрочайник PICOLA PEK-03 у кількості 2004 шт. з ціною за одиницю 0,75 дол. США, на суму 1503,00 дол. США, електрочайник LIBERTON LEK-1803 Black у кількості 2004 шт. з ціною за одиницю 0,75 дол. США, на суму 1503,0 дол. США, коробка пакувальна PEK-01/ PEK-03/ LEK-1803 у кількості 57 шт. з ціною за одиницю 0,15 дол. США, на суму 8,55 дол. США. Загальна вартість партії товару 4641,75 доларів США, на умовах з Jiangmen China до Dnipro Ukraine, оплату передбачено протягом 180 днів після поставки товару. Встановлено, що для здійснення митного оформлення товару 29.11.2021 року позивачем до митного підрозділу Одеської митниці було подано електронну митну декларацію \~№ UA110140/2021/013609, відповідно до якої було задекларовано товари до розмитнення: електрочайник мод. РЕК-01 2712 шт., мод. РЕК-03 2004 шт., торгівельна марка Picola, мод. LEK-1803 Black 2004 шт. торгівельна марка Liberton, виробник Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD, країна виробництва Китай CN. Загальну вартість партії товару визначено як 4641,75 долара США, умови поставки DAP Dnipro UA. Позивач при поданні митної декларації визначив митну вартість партії товару за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), виходячи з ціни, встановленої сторонами у контракті на умовах поставки визначеної комерційним інвойсом специфікацією. Встановлено, що разом з митною декларацією позивачем подано до митного органу: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року, пакувальний лист від 20.09.2021 року, \~рахунок-фактуру (інвойс) № SB210920 від 20.09.2021 року, коносамент №UTRUST21090517 від 04.10.2021 року, автотранспортну накладну № 2626 від 28.11.2021 року, декларацію про походження товару №CВ210920 від 20.09.2021 року, комерційну пропозицію від 01.09.2021 року, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.09.2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 01.09.2020 року, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 04.10.2021 року, інструкцію від 11.11.2021 року, інформацію морських агентів від 11.11.2021 року, копію митної декларації країни відправлення №681120210242551680 від 04.10.2021 року. Митний орган при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару, тому запропонував подати додаткові документи. Митницею запропоновано усунути неточності та надати документи: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листа) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. ТОВ «Морістон», отримавши повідомлення митниці про необхідність подання додаткових документів, повідомило, що надано всі документи на підтвердження заявленої митної вартості партії товарів. 29.11.2021 року Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування\~ \~\~митної вартості\~ \~\~товару № UA110140/2021/000051/1 із застосуванням резервного методу у відповідності до\~ статті 64 Митного кодексу України. Дніпровська митниця Держмитслужби здійснила коригування митної вартості товару електрочайник мод. РЕК-01 2712 шт., мод. РЕК-03 2004 шт., торгівельна марка Picola, мод. LEK-1803 Black 2004 шт. торгівельна марка Liberton, виробник Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD, країна виробництва Китай CN на рівні 2,16 доларів США за одиницю. На підставі рішення відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2021/000296 від 29.11.2021 року. Встановлено, що, приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок, щодо товару, \~на рівні 2,16 доларів США/шт. (МД від 06.06.2021 року №UA500020/2021/210868). Приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів, Дніпровська митниця вказувала, що документи та відомості, додані до митної декларації, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме: за ЕМД від 29.11.2021 року №UA110140/2021/013609 заявлені товари відповідно до зовнішньоекономічного контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року між виробником товару JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD. та покупцем ТОВ «Морістон», якщо рахунок сплачено, документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до положень частини другої ст.53 МКУ, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Відповідно до пункту 5.1. контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року поставка товару Покупцеві здійснюється окремими партіями, протягом терміну дії цього Контракту і визначається інвойсами на кожну окрему партію товару. Відповідно до пункту 4.3. контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару. У комерційному рахунку SB210920 від 20.09.2021 року зазначено, що умови оплати: Протягом 180 днів після поставки партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов. Наданий переклад інвойсу SB210920 від 20.09.2021 року містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів. Згідно п.1.1 контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року продавець продає, а покупець купує товар - побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. У наданому рахунку SB210920 від 20.09.2020 року відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі SB210920. Зазначені відомості не підтверджені документально та відсутні у товаросупровідних документах (контракт, інвойс, прайс, комерційна пропозиція). У морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та ТСД. Всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Мінфін від 30.05.2012 №651) у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм). Відповідно до п.6.3. наданого до митного оформлення контракту зазначено, що продавець гарантує якість товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають влив на його вартість, до митного оформлення не надано. У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). Згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 року комерційні умови поставки заявленого товару DAP Дніпро. За заявленими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення -м. Дніпро, а також оплатити всі витрати до поіменованого пункту. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 року - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний -1222 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено. Відповідно до матеріалів справи, встановлено, що для випуску товару у вільний обіг, позивачем до митного підрозділу було подано митну декларацію № UA110140/2021/013648 від 29.11.2021 року, де ціну товару визначено за резервним 6 методом на виконання рішення про коригування митної вартості товарів від 19.11.2021 року № UA110140/2021/000051/1. Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 \~ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями\~ статей 65,\~ 66\~ цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у\~ частинах п`ятій\~ і\~ шостій статті 52\~ цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено. Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України \~\~рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця, окрім поданих документів до митної декларації просила позивача надати додаткові підтвердження заявленої митної вартості. ТОВ «Морістон» надало пояснення, що всі наявні документи надано до митного оформлення. Так, митний орган вказував, що станом на день подання митної декларації та заявляючи до митного оформлення товар, відсутня оплата продавцю за такий товар. Відповідно до пункту 4.3. контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року, оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати,\~ так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні,\~ і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару. У комерційному рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року сторони визначили умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару. На момент митного декламування товару 29.11.2021 року не минуло 180 днів від дати поставки партії товару. ТОВ «Морістон» надало до матеріалів справи платіжне доручення Swift від 02.05.2022 року на підтвердження здійснення оплати «Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD» за поставлений товар, підтверджується сплата 9412,20 доларів США. Тобто позивачем надано банківський платіжний документ, що стосується оцінюваного товару. На момент ввезення товару на митну територію, дійсно, оплати за партію товару згідно комерційного рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року здійснено не було, проте такий рахунок, разом як і умови контракту, передбачали оплату протягом 180 днів від моменту поставки товару. На момент здійснення поставки товару, 180 днів не минуло. Митниця мала нарікання щодо наданого перекладу комерційного рахунку (інвойсу) SB210920 від 20.09.2021 року, містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів. Проте, не заборонено наявність у перекладі документа мати такий реквізит як печатка продавця. Не забороняється нормами Митного кодексу України, іншими нормативними документами мати у перекладі документа печатку продавця. Митниця вказувала, що згідно п.1.1 контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року продавець продає, а покупець купує товар - побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. У рахунку SB210920 від 20.09.2020 року відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі SB210920. У матеріалах справи наявна копія комерційного рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року де наявний перелік товару, який поставляється: Electric Kettle Picola PEK-01, Electric Kettle Picola PEK-03, Electric Kettle Liberton LEK- 1803 Blak, Packing box. Зрозуміло, що «Picola» та «Liberton» є назвами торгівельних марок побутової техніки електрочайників, що поставляються. У комерційному рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року поряд з назвою товару вказано торгівельну марку та модифікацію виробу. Заявлений у електронній митній декларації виробник товару «Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD» зазначений у інвойсі SB210920, наявна його назва та печатка. Митниця вказувала, що у морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 року назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та ТСД. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають влив на його вартість, до митного оформлення не надано. У матеріалах справи наявна копія морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 року, де у графі назва товару вказано «контейнер» та «електрочайники, запчастини». Тобто у морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 року зазначено назву товару, що перевозився морським транспортом. Митний орган мав нарікання, що згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 року комерційні умови поставки заявленого товару DAP Дніпро. За заявленими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення -м. Дніпро, а також оплатити всі витрати до поіменованого пункту. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 року - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний -1222 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено. За умовами DAP Інкотермс 2010, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення. \~Постачання в місці призначення, що означає, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення. За умовами DAP Інкотермс 2010 Dnipro Ukraine, продавець несе всі транспортні витрати, у тому числі з навантаження, розвантаження, перевезення та зобов`язаний поставити товар до Dnipro Ukraine. Зазначення у коносаменті (Bill of lading)\~ № UTRUST21090517 від 04.10.2021 року пункту призначення Порт Південний Україна, зумовлено тим, що товар перевозився морським транспортом та прибув на територію України у порт Південний. Та прибуття товару \~у порт Південний України не означає його доставку покупцю, товар далі за рахунок покупця прямує у м. Дніпро, як узгоджено сторонами договору. Проте слід зважати, що товар ввезено у порт Південний як і передбачено у морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 року за маршрутом Шекоу - порт Південний. До митної вартості включено 1222,00 дол. США як оплата транспортування товару з Шекоу Китай до порту Південний Україна. Товар заявлено до розмитнення до Одеської митниці, після його прибуття у морський порт Південний (Одеська область). Згідно ч. 11 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню: витрати на транспортування після ввезення. Перевезення товару з порту Південний у місто Дніпро здійснюється вже силами ТОВ «Морістон» та вартість перевезення не враховується у митній вартість та не як на неї не вливає. Транспортні витрати, здійснені після ввезення товару на митну територію України не включаються до митної вартості товару. Слід зважати, що ТОВ «Морістон» долучено до матеріалів справи лист від компанії «Jiangmen Huaxiang Industrial Co., LTD», де продавець та виробник товару підтверджує, що здійснив відвантаження партії товару згідно коносаменту UTRUST21090517 від 04.10.2021 року, інвойс № SB210920 від 20.09.2021 року. Всі витрати по завантаження/розвантаженню, контейнера на судно, транзит від порту Jiangmen Китай до порту Odessa Україна, перевантаження на інше судно, доставка у пункт призначення, включені у вартість товару, страхування вантажу не проводилось. Встановлено, що Дніпровською митницею Держмитслужби при коригуванні митної вартості товарів за вантажно-митною декларацією від 29.11.2021 року № UA110140/2021/013609, було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядним (шостим) методами згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема від 06.06.2021 року №UA500020/2021/210868. В матеріалах справи наявна інформація щодо вантажно-митної декларації від від 06.06.2021 року №UA500020/2021/210868, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товару: \~електрочайник PICOLA PEK-01 у кількості 2712 шт., електрочайник PICOLA PEK-03 у кількості 2004 шт., електрочайник LIBERTON LEK-1803 Black у кількості 2004 шт., коробка пакувальна PEK-01/ PEK-03/ LEK-1803 у кількості 57 шт. Декларацією підтверджується, що на територію України на умовах поставки CFR, ввезено товар чайнпк побутовий електричний (220-240 В, 2000 Вт) арт. Dark Distributors, \~виробник \~Guangzhou Fu De Lu. За умовами поставки CFR Інкотермс 2010, стандартизована умова постачаyня за Інкотермс, за якими продавець зобов`язаний своїм коштом доставити товар у порт відвантаження, завантажити його на судно і сплатити фрахт для доставки товару в зазначений порт призначення. У разі міжнародних перевезень за умовами CFR на продавця покладається також обов`язок митного оформлення товару для експорту.Вважається, що продавець виконав постачання, коли товар перетнув борт судна в порту відвантаження.Після завантаження товару на борт ризик втрати чи ушкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, що виникають (наприклад, розвантаження та митне оформлення в порту призначення), переходять від продавця до покупця.Такі умови можуть застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом. Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією від 29.11.2021 року № UA110140/2021/013609, та декларації, яка була використана митницею від 06.06.2021 року №UA500020/2021/210868, колегія суддів зазначає, що різними є умови транспортування, різним є товар, який брався до порівняння, оскільки не співпадають опис товару, торговельна марка та виробник. Тобто Дніпровська митниця Держмитслужби неправомірно використала декларацію від 06.06.2021 року №UA500020/2021/210868 для співставлення характеристик товару \~та умов поставки та для коригування митної вартості. Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у\~ частині першій статті 58\~ цього Кодексу. Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2)\~ \~неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у\~ главі 9\~ цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність свого рішення, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість партії товару за основним методом за ціною товару, чому саме вищевказані вантажно-митні декларації застосовані до спірних правовідносин. Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично. На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту,\~ \~подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару. При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує судову практику, викладену у постановах Верховного Суду від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17, \~від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17. Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. У разі задоволення позовних вимог позивача, документально підтверджені та здійснені ним судові витрати повертаються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суб`єкта владних повноважень. ТОВ «Морістон» при поданні позову було сплачено судовий збір у розмірі 4540,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 430 від 24.12.2021 року. При поданні апеляційної скарги сплатило 6810,00 грн. як судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням № 631 від 04.08.2022 року. Таким чином, поверненню позивачу підлягає сума судових витрат у вигляді судового збору у сумі 11350,00 грн. (4540,00 грн. + 6810,00 грн.) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Результат розгляду: granted