Рішення адміністративного суду від 2022-04-11 00:00:00+03

[PERSON] звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини [NUMBER] , в якому позивач, з урахуванням уточнення позовних \~вимог, просив: визнати протиправною бездіяльність командира військової частини [NUMBER] щодо виплати не у повному розмірі грошового забезпечення [PERSON] за період з 01.01.2019 року по 30.09.2019 року включно; визнати протиправними дії командира військової частини [NUMBER] , які полягають у незастосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" при обчисленні починаючи з 01.01.2019 \~року по 30.09.2019 року включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2019 рік 1921 грн.; зобов`язати командира військової частини [NUMBER] , починаючи з 01.01.2019 по 30.09.2019 включно вчинити дії щодо перерахунку грошового забезпечення (щомісячні основні види грошового забезпечення; щомісячні додаткові види грошового забезпечення, одноразові додаткові види грошового\~ \~\~\~забезпечення), виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням згідно пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2019 рік 1921 грн. та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти; зобов`язати командира військової частини [NUMBER] вчинити дії щодо перерахунку компенсації [PERSON] за 10 діб невикористаної щорічної основної відпустки за 2020 рік та перерахунку грошової допомоги по звільненню за 32 календарних років виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2019 рік 1921 грн. та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти; зобов`язати командира військової частини [NUMBER] сплатити на користь позивача [PERSON] недоплачені протягом 2019 року суми грошового забезпечення та компенсації за 10 діб невикористаної щорічної основної відпустки за 2019 рік та перерахунку грошової допомоги по звільненню за 32 календарних роки з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2019 рік; стягнути з військової частини [NUMBER] на користь [PERSON] середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, а саме не виплати йому на день звільнення грошового забезпечення з урахуванням прожиткового мінімуму 1921 грн., з 01.01.2019 року по 30.09.2019 року включно за період з 30.09.2019 року по день фактичного розрахування. В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що \~з липня 2014 року по 30.09.2019 \~він проходив військову службу у військовій частині [NUMBER] . 01 березня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30 серпня 2017 року № 704 (далі - Постанова КМУ № 704), якою збільшено грошове забезпечення військовослужбовців, у зв`язку із чим\~ \~позивач звернувся до відповідача з рапортом про перерахунок грошового забезпечення з врахування вимог, передбачених додатками 1 та 14 Постанови\~ \~\~КМУ № 704, якими визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, тобто, з урахуванням наведеного, відповідач повинен був застосовувати як вихідний показник для визначення розміру окладу за посадою та військовим званням саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня відповідного року. Також просив здійснити перерахунок компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки, компенсації за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій. Проте листом від 22.03.2021 року № 150 \~позивачу відмовлено у здійсненні перерахунку та такій виплаті. \~\~Вважаючи \~таку відповідь протиправною, \~позивач \~\~звернувся до суду з даним позовом. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2021 року у справі №160/4895/21 у задоволенні позову відмовлено . Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття при неповному з`ясуванні обставин, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначає, \~\~що станом на 29.01.2020, \~\~скасовано \~п. 6 Постанови Кабінету Міністрів України № 103 від 21.02.2018, а відповідно приведено у відповідність всі \~примітки до всіх додатків до п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704, тому \~\~відсутнє спірне питання щодо застосування приміток до відповідних додатків Постанови №704 на час вирішення справи у суді першої інстанції, з урахуванням тієї \~суттєвої обставини, що позивач \~проходив службу \~до 30.09.2019 року. \~Отже, позовні вимоги позивача стосовно застосування відповідних приміток до відповідних додатків Постанови №704 відповідають вимогам п. 4 Постанови №704, а отже він має право на проведення перерахунку грошового забезпечення з 01.01.2019 року по 30.09.2019 року з застосуванням відповідного прожиткового мінімуму на 2019 рік - 1921 грн. Справа \~призначена судом \~апеляційної інстанції \~до розгляду \~в письмовому провадженні \~за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1\~ ст. 311 КАС України\~ у зв`язку з подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено, що [PERSON] у період з липня 2014 року по 30.09.2019 року проходив військову службу у військовій частині [NUMBER] , та наказом командира військової частини [NUMBER] № 208 від 30.09.2020 року виключений зі списків особового складу частини, всіх видів забезпечення. 01 березня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - Постанова КМУ №704). У період з 01.01.2018 року складові грошового забезпечення позивача були обраховані, виходячи з розміру прожиткового мінімуму, встановленого на 01.01.2018 року. Відповідач, діючи у такий спосіб, ґрунтував свою позицію, зокрема, на тому, що такий порядок був визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі - Постанова КМУ №103). Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2020 року у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб", яким, зокрема, в пункт 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" були внесені зміни. Отже, зміни до пункту 4 постанови № 704, внесені п. 6 постанови № 103, з 29.01.2020 року не підлягають застосуванню. 15.03.2021 року позивач звернувся до командира військової частини [NUMBER] з заявою про проведення розрахунку розмірів посадових окладів, окладів за військовим званням, а також інших складових грошового забезпечення, які розраховуються, виходячи з них, з врахуванням пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до Постанови КМУ №704 в частині того, що посадові оклади, оклади за військовим званням повинні розраховуватись шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Листом військової частини [NUMBER] від 22.03.2021 року №150 повідомлено позивача: « Пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначається шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установлений Законом України Про Державний бюджет України на 2018 рік станом на 1 січня 2018 року складає 1762 грн. Прийняття рішення щодо встановлення іншого розміру посадових окладів, окладів за військове звання та надання інших довідок про нараховане грошове забезпечення виходить за межі повноважень військової частини [NUMBER] ». Вважаючи дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого: Статтею 43 Конституції України\~ проголошено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується (ч. 1 ст. 43); кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом (ч. 4 ст. 43). Закон України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"\~ відповідно до\~ Конституції України\~ визначає основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі. Згідно з ч. 2ст. 9\~ Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"\~ до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Відповідно до ч. 3\~ ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"\~ грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону. Частиною 4\~ ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей"\~ передбачено, що грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Постановою Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 № 704 (далі по тексту постанова КМ України № 704) встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу. Пунктом 2 постанови КМ України № 704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Згідно з п. 4\~ постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб"\~ (далі за текстом - постанова КМ України № 704), в первинній редакції було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Також додатки 1, 12, 13, 14 до постанови КМ України № 704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Постанова КМ України № 704 набрала чинності з 01.03.2018. На момент набрання чинності постановою КМ України № 704, п. 4 цього нормативно-правового акту було викладено в редакції п. 6 постанови Кабінету Міністрів України "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби та деяким іншим категоріям осіб" від 21.02.2018 №103 (далі за текстом - постанова КМ України № 103), а саме: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.". При цьому, зміни до додатків 1, 12, 13 і 14 не вносилися. Колегія суддів зазначає, що відповідно до\~ ст. 117 Конституції України\~ Кабінет Міністрів України в межах своєї компетенції видає постанови і розпорядження, які є обов`язковими до виконання. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Постанова Кабінету Міністрів України є нормативно-правовим актом Уряду України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Нормативно-правовий акт - офіційний письмовий документ, прийнятий уповноваженими на це суб`єктами нормотворчості у визначеній формі та за встановленою процедурою, спрямований на встановлення, зміну або скасування норми права. Іншими словами, нормативно-правовий акт - це документ, прийнятий у визначеному порядку компетентним органом публічної влади, у якому містяться норми права. У правовій системі України нормативно-правовий акт є основним джерелом права. Варто зазначити, що за загальним правилом, примітка застосовується законодавцем для супроводу та зв`язку з нормою права, якої вона стосується. Тобто, примітка повинна бути у безпосередньому зв`язку з нормою, в даному випадку п. 4 постанови КМ України № 704, і не повинна суперечити змісту основної норми, яку вона супроводжує. Таким чином, не приведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови № 704 у відповідність до змін, що були внесені в п. 4 цієї ж\~ Постанови, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)». При цьому, вказані недоліки були виправлені\~ постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2020 № 103, яка застосовується з 01.10.2020. Так, примітки до додатка 1 викладено в такій редакції: "1. Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому пунктом 4\~ постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 N 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень. 2. Посадові оклади осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу встановлюються за 1 - 12 розрядами. Посадові оклади за окремими посадами осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу понад 12 тарифний розряд визначаються керівниками державних органів." Примітки до додатка 14 викладено в такій редакції: "1. Оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються в порядку, встановленому пунктом 4\~ постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. N 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень. 2. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями "генерал-полковник", які присвоєні до 1 жовтня 2020 р., зберігається за ними у розмірах, встановлених законодавством. 3. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями "старший прапорщик", "старший мічман", "прапорщик", "мічман", "старшина", "головний корабельний старшина", які присвоєні до 1 жовтня 2020 р., зберігається за ними до завершення проведення переатестації у розмірах, встановлених законодавством." Разом з цим, суд зазначає, що примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням. Так,\~ постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870\~ були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі - Правила № 870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки. За змістом п. 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень. Положеннями п. 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого\~ наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права. Тобто, примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер та не може містити норм права. Таким чином, на момент виникнення спірних правовідносин пункт 4 постанови КМ України № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р.". Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 за наслідками апеляційного перегляду справи було скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 в частині відмови в задоволенні позову про визнання протиправним та скасування пункту постанови і прийнято в цій частині нову постанову про задоволення позову. Визнано протиправним та скасовано п. 6\~ постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб». У іншій частині рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 - залишено без змін. Отже, з 29.01.2020 - дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/6453/18 - пункт 6 постанови КМ України № 103 втратив чинність та була відновлена дія п.4 постанови КМ України № 704 у первісній редакції. Таким чином, у зв`язку з ухваленням судового рішення від 29 січня 2020 року відновлено дію п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704 у редакції, яка передбачає використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року). Отже, \~\~приймаючи до уваги відновлення дії положень постанови Кабінету Міністрів України №704, які діяли до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України №103, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що \~наявність правових підстав для перерахунку \~\~складових грошового забезпечення шляхом множення відповідного тарифного коефіцієнту на прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01 січня відповідного року \~\~\~виникає \~виключно \~з 29.01.2020 року. \~\~\~\~ Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року у справах № 200/3774/20-а, № 200/3747/20-а, № 240/11952/19, та від 18 лютого 2021 у справі № 200/3775/20-а. Позовні вимоги \~ [PERSON] , заявлені \~та охоплюються періодом часу з 01.01.2019 по 30.09.2019 року і правових підстав для їх задоволення, суд \~правомірно не знайшов. \~ За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову [PERSON] , адже дії відповідача які полягають у відмові здійснити перерахунок грошового забезпечення з застосуванням пункту 1 Приміток Додатку 1 та пункту Примітки Додатку № 14 до постанови Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 №704 та норми п.4 Постанови № 704, в редакції, що діяла \~до внесення змін, для проведення перерахунку грошового забезпечення з 01.01.2019 року по 30.09.2019 року, були правомірними. У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін. Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Результат розгляду: denied