Рішення адміністративного суду від 2022-06-09 00:00:00+03

І. РУХ СПРАВИ 1. 24.05.2017 ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» звернулось до суду з позовом, у якому, з урахуванням збільшених позовних вимог, просило: визнати протиправними та скасувати постанови Департаменту з питань ДАБК від 04.11.2016 №13/16/073-1449 та 17.11.2016 №24/16/073-1962 про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; визнати протиправним та скасувати припис від 26.10.2016 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, виданий ТОВ «Імперія Люкс ЛТД»; визнати протиправним та скасувати припис від 26.10.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий ТОВ «Імперія Люкс ЛТД»; визнати протиправним та скасувати припис від 09.11.2016 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, виданий ТОВ «Імперія Люкс ЛТД»; визнати протиправним та скасувати припис від 09.11.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданий ТОВ «Імперія Люкс ЛТД». В обґрунтування позовних вимог ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» зазначило, що оскаржувані постанови та приписи є незаконними, оскільки замовником будівництва - ТОВ «БЦ Діамант Хол» під час проведення позапланової перевірки від 26.10.2016 надано відповідачу всю необхідну документацію, проте, не взявши до уваги зазначене, відповідач повторно провів позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з приводу виконання позивачем приписів від 26.10.2016 та встановив невиконання позивачем вимог вказаних приписів, що стало підставою для повторної видачі приписів від 09.11.2016, які є аналогічними за змістом приписам, виданим замовнику будівництва, та які були скасовані у судовому порядку. 2. Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 25.09.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019, задовольнив позовні вимоги. 3. Додатковою постановою від 16.03.2020 Шостий апеляційний адміністративний суд стягнув за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань ДАБК на користь ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000, 00 грн. 4. 17.01.2020 Департамент з питань ДАБК звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення ними норм процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.09.2019, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019, ухвалити нове рішення - про відмову у задоволенні позовних вимог. 5. 13.04.2020 Департамент з питань ДАБК звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення ним норм процесуального права, просить скасувати додаткову постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020, ухвалити нове рішення - про відмову у задоволенні заяви позивача про ухвалення додаткового рішення щодо стягнення судових витрат. 6. Верховний Суд ухвалами від 27.01.2020 та від 04.05.2020 відкрив касаційні провадження за вказаними касаційними скаргами Департаменту з питань ДАБК на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.09.2019, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 та додаткову постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020, відповідно та витребував матеріали справи із суду першої інстанції. 7. Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 10.12.2021 №2242/0/78-21 призначено повторний автоматизований розподіл цієї судової справи між суддями у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Желєзного І.В. (рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 06.12.2021 №15), що унеможливлює його участь у розгляді цієї справи. 8. Протоколом розподілу справи від 10.12.2021 визначено склад колегії суддів для розгляду цієї справи: Рибачук А.І. - головуючий суддя, судді: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. 9. Ухвалою судді Верховного Суду від 16.12.2021 прийнято зазначену справу до провадження. ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ 10. У справі, яка розглядається суди встановили, що відповідно до виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України дозволу на виконання будівельних робіт від 18.08.2015 № 114152300068 ТОВ «БЦ Діамант Хол» є замовником будівництва, а ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» є генеральним підрядником будівництва торговельно-виставкового залу на вул. Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі міста Києва. Департаментом з питань ДАБК відповідно до статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), на підставі звернення громадянина [PERSON] та інших від 20.09.2016, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» на об`єкті «Будівництво, експлуатація та обслуговування торговельно-виставкового залу на вулиці Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі м. Києва», за результатами якої складено акт від 26.10.2016. У вказаному акті перевірки зафіксовано, що за результатами перевірки встановлено: за вказаною адресою виконуються будівельні роботи із влаштування пальових фундаментів. Під час перевірки на об`єкті будівництва відсутній проект виконання робіт, не оформляється виконавча документація та виробнича документація (загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, спеціальні журнали, акти на закриття прихованих робіт), чим порушено абзац 4 пункту 14 Порядку №553, пункт 2.2.1, пункт 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва». У зв`язку із виявленими порушеннями, про які зазначено в акті перевірки, результати перевірки контролюючим органом оформлено такими документами: видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016, у якому вимагалося до 31.10.2016 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку; видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 26.10.2016, яким заборонено виконання будівельних робіт із будівництва, експлуатації та обслуговування торговельно-виставкового залу на вул. Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі міста Києва до усунення порушень; складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2016. За наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову від 04.11.2016 №13/16/073-1449, якою за порушення пунктів 2.2.1, 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон № 208/94-ВР) та накладено штраф в сумі 65 250,00 грн. Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.10.2017 у справі № 826/16932/16, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.12.2017 та постановою Верховного Суду від 28.02.2019, позов ТОВ «БЦ Діамант Хол» задоволено частково: визнано протиправними та скасовано приписи Департаменту з питань ДАБК про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016 та від 09.11.2016; визнано протиправними та скасовано приписи Департаменту з питань ДАБК про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 26.10.2016 та від 09.11.2016; визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту з питань ДАБК від 10.11.2016 № 12 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт». В подальшому, відповідачем, відповідно до статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку №553 на підставі перевірки виконання вимог приписів Департаменту з питань ДАБК від 26.10.2016 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил замовника ТОВ «БЦ Діамант Хол» та генерального підрядника ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» на об`єкті будівництва - «Будівництво, експлуатація та обслуговування торговельно-виставкового залу на вулиці Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі м. Києва», за результатами якої складено акт від 09.11.2016. В акті перевірки від 09.11.2016 зафіксовано, що вимоги приписів від 26.10.2016 не виконано, а саме: не надана документація, оформлення якої передбачено ДБН В.1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки» (звіти, обстеження, проект моніторингу), проект виконання робіт пред`явлений частково (не надана для розгляду та перевірки графічна частина ПВР), відсутні (не оформляються): загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, чим порушено підпункт «а» пункту 3 частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI та пункт 2.2.1, пункт 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва». Також, у ході перевірки контролюючим органом встановлено такі порушення, які зафіксовано в акті перевірки від 09.11.2016: 1) проектом не передбачено будівництво паркінгу та гостьової автостоянки, у тому числі для автомобілів інвалідів та місця відстою велосипедів зі спеціальним обладнанням за рахунок відведеної території для тимчасового зберігання автотранспорту, чим порушено пункт 11 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; 2) фактично проїзд до дворової частини запроектованої будівлі передбачено через арку між будинками №2/1 та №4 на вулиці Круглоуніверситетській у Печерському районі м. Києва, ширина якої менша ніж 3,5 м (а також враховуючи лист-додаток Головного Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 15.06.2016 №65/1/5061, який надійшов із зверненням громадянина [PERSON] та інших, у якому наведено, що споруда, встановлена біля будинку по [ADDRESS] , перешкоджає проїзду пожежної техніки до житлового будинку [ADDRESS] , чим порушено пункт 7.27 (примітка 1), пункт 2 додатку 3.1 (протипожежні вимоги) ДБН 360-92** «Містобудуванню планування і забудова міських і сільських поселень»; 3) замовником не забезпечено здійснення науково-технічного супроводу, чим порушено вимоги ДБН В 1.2-5:2007 «Науково-технічний супровід будівельних об`єктів»; на об`єкті будівництва відсутній проект виконання геодезичних робіт (ПВГР) та проект моніторингу, чим порушено пункт 4.8 ДБН В.1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві»; 4) проектна організація ТОВ «Дан Проект» передала ТОВ «БЦ Діамант Хол» проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті, розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено статтю 26 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон № 687-XIV), абзац перший частини першої статті 31 Закону № 3038-VI, а тому замовником будівництва затверджено проектну документацію, яка суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням, чим порушено статтю 23 Закону № 687-XIV. На підставі зазначеного акта перевірки відповідачем видано позивачу: припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.11.2016, яким вимагається усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 09.11.2016, в якому вимагається з 09.11.2016 заборонити виконання будівельних робіт із будівництва, експлуатації та обслуговування торговельно-виставкового залу на вул. Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі міста Києва до усунення порушень; складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016. За наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем винесено постанову від 17.11.2016 №24/16/073-1962, якою за порушення підпунктів «а», «б» пункту 3 частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI, пункту 2.2.1, пункту 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини третьої статті 2 Закону 208/94-ВР із застосуванням частини дев`ятої статті 2 цього Закону та накладено штраф в сумі 130 500,00 грн. Вважаючи протиправними та такими, що прийняті з грубим порушенням вимог чинного законодавства приписи та постанови про накладення штрафів, ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» звернулось до суду з цим позовом. ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ 11. Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив із протиправності припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016, виданого ТОВ «Імперія люкс ЛТД», який є ідентичним припису, виданому замовнику - ТОВ «БЦ Діамант Хол», який було визнано протиправним та скасовано в судовому порядку у справі № 826/16932/16, обставини встановлені у якій про те, що документи, вказані відповідачем як ненадані в оскаржуваних приписах, листами №073/607 та №073/633 були подані замовником будівництва - ТОВ «БЦ Діамант Хол» відповідачу для перевірки, є преюдиційними для цієї справи. 12. Ухвалюючи додаткову постанову про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань ДАБК на користь ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн суд апеляційної інстанції виходив з принципу співмірності та розумності судових витрат, враховуючи всі аспекти та складність справи. IV ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ 13. Касаційна скарга відповідача на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.09.2019, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 мотивована, зокрема тим, що судами попередніх інстанцій не враховано того, що на момент проведення перевірки, результати якої оспорюються у цій справі, дія Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не розповсюджувалась на здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у зв`язку з чим у відповідача не було обов`язку повторно перевіряти об`єкт будівництва за адресою: м. Київ, вул. Круглоуніверситетська, 2/1. При цьому відповідач вказує на те, що судам попередніх інстанцій не надано оцінки тому факту, що на час перевірки на об`єкті будівництва відсутній проект виконання робіт, не була оформлена виконавча документація та виробнича документація (загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, спеціальні журнали, акти на закриття прихованих робіт). Також Департамент з питань ДАБК зазначає, що факти, встановлені судовими рішеннями у справі № 826/19672/16 не мають безпосереднього відношення до обставин справи, яка розглядається та не можуть мати прецедентного значення. 14. Касаційна скарга відповідача на додаткове судове рішення суду апеляційної інстанції мотивна тим, що стягнення з Департаменту з питань ДАБК на користь позивача судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000, 00 грн не є співмірним з фактичними обставинами, враховуючи складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), зокрема часу та обсягу. V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ 15. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи із меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), колегія суддів виходить із такого. 16. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 17. Згідно з статтею 1 Закону України від 16.11.1992 №2780-XII «Про основи містобудування» (далі - Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури. 18. Статтею 6 Закону №2780-XII визначено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання. 19 Органи, що здійснюють державне регулювання у сфері містобудування, наведені у статті 7 Закону №2780-XII, за змістом якої таке регулювання здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством. 20. Так, у відповідності з положеннями частин першої, другої статті 10 Закону №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. 21. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону №3038-VI. 22. В свою чергу, абзацом четвертим статті 3 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. 23. Частинами першою, другою, пунктами 1, 2 частини четвертої статті 41 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 24. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (частина четверта статті 41 Закону №3038-VI). 25. Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, визначає Порядок № 553. 26. Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції. 27. Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. 28. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (пункт 7 Порядку №553). 29. Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. 30. Згідно з пунктом 11 Порядку №553, який кореспондується з положеннями частини третьої статті 41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. 31. Таким чином, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю наділені правом на безперешкодний доступ при здійсненні перевірки тільки до таких об`єктів: до місць, де здійснюється будівництво об`єктів (місць будівництва об`єктів); до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. 32. Згідно з пунктом 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт. 33. Відповідно до пунктів 13, 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: - вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; - перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; - бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; - за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; - подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 34. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку. 35. Крім того, пунктами 16-20 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. 36. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (пункт 22 Порядку № 553). 37. Колегія суддів зазначає, що Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17 зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої. 38. Із системного аналізу наведених правових норм та правових висновків Верховного Суду можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та (або) зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також постанова про накладення штрафу. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт. 39. У справі, яка розглядається суди попередніх інстанцій, ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, обмежились посиланням на преюдиційність обставин, які були встановлені під час розгляду справи № 826/16932/16 за позовом позов ТОВ «БЦ Діамант Хол» для цієї справи. 40. Разом з цим, колегія суддів зазначає, що обставини, що встановлені в судовому рішенні, яке набрало законної сили, не мають абсолютного характеру і не можуть сприйматися судами як такі, які неможливо спростувати під час судового розгляду іншої справи. Адміністративні суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях у інших адміністративних, цивільних чи господарських справах. 41. Для спростування преюдиційних обставин, передбачених частиною першою статті 72 КАС України (в редакції яка була чинною на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій), учасник адміністративного процесу, який ці обставини заперечує, повинен подати суду належні та допустимі докази. Ці докази повинні бути оцінені судом, що розглядає справу, у загальному порядку за правилами статті 86 КАС України. 42. Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу. 43. Таким чином, адміністративний суд під час розгляду конкретної справи на підставі встановлених ним обставин (у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин) повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. 44. Так у справі, яка розглядається суди встановили, що під час виїзду на об`єкт будівництва «Будівництво, експлуатація та обслуговування торговельно-виставкового залу на вулиці Круглоуніверситетській, 2/1 у Печерському районі міста Києва» 26.10.2016 контролюючим органом встановлено, що за вказаною вище адресою виконуються будівельні роботи із влаштування пальових фундаментів, на об`єкті будівництва відсутній проект виконання робіт, не оформлюється виконавча документація та виробнича документація (загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, спеціальні журнали, акти на закриття прихованих робіт), чим порушено пункти 2.2.1, 1.17 ДБН А.3.1-5-2009. У зв`язку з чим відповідачем винесено замовнику - ТОВ «БЦ Діамант Хол» та генеральному підряднику - ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» приписи від 26.10.2016 з метою усунення виявлених порушень. 45. За результатами повторної позапланової перевірки на вказаному об`єкті будівництва встановлено, що ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» не виконано вимоги приписів від 26.10.2016, а тому ним винесені оскаржувані приписи від 09.11.2016 та, в подальшому, застосовано штрафні санкції за виявлені правопорушення у сфері містобудівної діяльності. 46. При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що встановлений під час розгляду справи № 826/16932/16 факт виконання ТОВ «БЦ Діамант Хол» вимог припису від 26.10.2016, не дає підстав для невиконання ТОВ «Імперія Люкс ЛТД» вимог припису від цієї ж дати, виданого саме позивачу, зокрема щодо надання документації, визначеної ДБН В.1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», а саме: проект виконання робіт, виконавча документація та виробнича документація (загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, спеціальні журнали, акти на закриття прихованих робіт). 47. Водночас, Верховний Суд зазначає, що для вирішення справи по суті щодо виявлених під час контролюючих заходів порушень судам необхідно також перевірити дотримання відповідачем процедури проведення перевірок, результати яких оспорюються у цій справі, а також процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки рішення, прийняті за наслідками незаконної перевірки на підставі документів, які є недопустимими доказами, не можуть вважатись правомірними. 48. Враховуючи наведене, беручи до уваги практику Верховного Суду у аналогічних правовідносинах, колегія суддів вважає, що суди попередніх інстанцій дійшли передчасних висновків по суті позовних вимог, оскільки ними не досліджено ряд обставин, які мають визначальне значення для вирішення спору, зокрема щодо процедурних питань проведення перевірки, належного повідомлення про розгляд протоколів з наданням вказаним обставинам належної правової оцінки, що є ознакою недотримання судами в процесі ухвалення рішення норм процесуального права, що є підставою для їх скасування та направлення справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції. 49. Зазначені недоліки не можуть бути усунені в межах касаційного провадження. 50. За змістом частин першої та другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права та не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 51. Без дослідження та з`ясування наведених вище обставин, ухвалені у справі рішення судів першої та апеляційної інстанцій не можна вважати законними та обґрунтованими, відповідно до вимог статті 242 КАС України. 52. Відповідно до частини першої статті 36 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. 53. До повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, тобто об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права. 54. У справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, рішення від 03.04.2008, пункт 40) Європейський суд з прав людини звернув увагу, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру. 55. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. 56. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. 57. Відповідно до статті 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. 58. Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29). Суди повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05). 59. За правилами частини другої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо, зокрема, суд не дослідив зібрані у справі докази. 60. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 353 КАС України). 61. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.09.2019, постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019 підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду першої інстанції, оскільки аргументи наведені позивачем щодо дотримання умов та порядку проведення контролюючими органами перевірки та накладення стягнень за результатами її проведення першою інстанції проігноровані, а суд апеляційної інстанції такої помилки не виправив, хоча оцінка цих доводів і з`ясування обставин справи у наведеній частині мають суттєве значення для вирішення спору. 62. При цьому також підлягає скасуванню додаткова постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2020 у зв`язку із скасуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.12.2019. 63. Під час нового розгляду справи суду слід взяти до уваги викладене в цій постанові та ухвалити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.

Результат розгляду: partial