Рішення адміністративного суду від 2022-05-05 00:00:00+03

І. Короткий зміст позовних вимог 1. У грудні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив: - визнати неправомірними дії Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно Договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015; - визнати неправомірними дії Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні безкоштовного доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, та зобов`язати його надати безкоштовний доступ [PERSON] як приватному нотаріусу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. 2. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначав про те, що відмова Державного підприємства «Національні інформаційні системи» у наданні йому послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами, з тих підстав що його прізвище у свідоцтві про право на зайняття нотаріальною діяльністю записано « [PERSON] », а в паспорті « [PERSON] », є безпідставною та неправомірною. Також позивач вказував на протиправність відмови Державного підприємства «Національні інформаційні системи» у наданні доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, за умов не сплати 1500 грн за підключення до цієї системи, оскільки він вже був підключений до системи і вимагав лише забезпечити доступ до неї. ІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення 3. Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю: визнано неправомірними дії Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу Чернігівського міського нотаріального округу Пантелеєнку О.С. згідно договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015; визнано неправомірними дії Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні безкоштовного доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, та зобов`язано надати безкоштовний доступ [PERSON] як приватному нотаріусу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. 4. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з неправомірності дій Державного підприємства «Національні інформаційні системи» щодо відмови позивачу у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015 та щодо відмові у наданні безкоштовного доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. 5. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року скасовано рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року, прийнято нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог повністю. 6. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд апеляційної інстанції виходив з помилковості висновків суду першої інстанції щодо протиправності дій Державного підприємства «Національні інформаційні системи» щодо відмови позивачу у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015, оскільки необхідність ідентифікації та автентифікації самозайнятої особи, що звертається за послугами ЕЦП зумовлена відповідними вимогами законодавства у сфері надання відповідних послуг. Щодо вимоги позивача про надання йому безкоштовного доступу як приватному нотаріусу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, то суд апеляційної інстанції зазначав про те, що підприємство за договором може надавати позивачу послуги з підключення до систем, але не безкоштовний доступ до систем. Організація підключення нотаріусів до Державного реєстру актів відбувається у межах надання разової послуги підприємства, яка підлягає оплаті згідно умов договору та положень законодавства. ІІІ. Короткий зміст вимог касаційної скарги 7. Не погоджуючись із постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, [PERSON] подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати зазначене судове рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції. 8. Обґрунтовуючи наявність підстави для касаційного оскарження, позивач посилається на пункт 4 частини 4 статті 328 КАС України та вказує на те, що суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права, а саме не дослідив зібрані у справі докази, що відповідно до пункту 1 частини 2 статті 353 КАС України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення. Так, судом апеляційної інстанції не було надано оцінки таким доказам: договір про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та державними реєстрами та заяву про приєднання до договору від 23.09.2015, копія яких є в матеріалах справи; висновок Українського бюро лінгвістичних експертиз від 15.03.2017 та експертний висновок по призначеній судом лінгвістичній експертизі щодо ідентичності (тотожності) записів прізвища позивача в різних документах. ІV. Позиція інших учасників справи. 9. Відповідач надав до суду відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін. V. Рух справи у суді касаційної інстанції 10. Ухвалою Верховного Суду від 29.10.2020 задоволено заяви суддів Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Тацій Л.В. про самовідвід та відведено суддів Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Тацій Л.В. від участі у розгляді справи №620/3954/19. 11. Ухвалою Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Кашпур О.В., суддів: Уханенка С.А., Шевцової Н.В., від 07 грудня 2020 року на підставі пункту 4 частини 4 статті 328 КАС України відкрито касаційне провадження за скаргою [PERSON] на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2020 року. 12. Ухвалою Верховного Суду від 03 травня 2022 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами на 05 травня 2022 року. 13. За результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 03 травня 2022 року суддю Шевцову Н.В. замінено на суддю Радишевську О.Р. на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду Н.Богданюк від 03 травня 2022 року № 527/0/78-22. VI. Стислий виклад обставин, установлених судом апеляційної інстанції 14. Як установлено судом апеляційної інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач є приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу. 15. [PERSON] 23.09.2015 звернувся до Державного підприємства «Національні інформаційні системи» із заявою про приєднання до діючого на той час договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами. 16. 16.03.2017 позивач, як нотаріус, звернувся до Державного підприємства «Національні інформаційні системи» (далі - НАІС, ДП «НАІС») за отриманням послуг електронного цифрового підпису. 17. Однак НАІС внаслідок того, що прізвище позивача у свідоцтві про право на зайняття нотаріальною діяльністю записано « [PERSON] », а в паспорті « [PERSON] » відмовило йому у наданні послуг електронного цифрового підпису як нотаріусу. 18. Позивач 12.04.2017 звернувся до відповідача з заявою про надання безкоштовно послуги з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиним та Державними реєстрами. 19. Листом від 19.04.2017 за вих. № 622/39.2-26 йому було відмовлено та запропоновано сплатити 1500 грн за таке підключення. 20. Вважаючи відмову у наданні послуг електронного цифрового підпису та безкоштовного доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян протиправною, позивач звернувся з позовом до суду. VIІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХНЬОГО ЗАСТОСУВАННЯ 21. Конституція України. Частина друга статті 19. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Частина 1 статті 58 Конституції України. Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення. 22. Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Частина 2 статті 2 КАС України. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 23. Статтею 5 Закону «Про електронний цифровий підпис» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори прав на нерухоме майно, державні реєстратори юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, нотаріуси для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише посилений сертифікат ключа. Статтею 9 вказаного Закону визначено, що Акредитований центр сертифікації ключів (далі - АЦСК органів юстиції) має право надавати послуги електронного Цифрового підпису (далі - ЕЦП) та обслуговувати виключно посилені сертифікати ключів. Порядок акредитації та вимоги, яким повинен відповідати акредитований центр сертифікації ключів, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Надання ДП «НАІС» послуг ЕЦП за Договором здійснюється Акредитованим центром сертифікації ключів органів юстиції України (далі - АЦСК органів юстиції), який є структурним підрозділом ДП «НАІС» та при здійсненні своєї діяльності чітко дотримується і керується положеннями чинного законодавства. Права та обов`язки АЦСК визначено статтею 8 Закону України «Про електронний цифровий підпис», одним із обов`язків АЦСК відповідно до вимог зазначеної статті Закону є встановлення під час формування сертифіката ключа належності відкритого ключа та особистого ключа підписувачу. При цьому, відповідно до статті 6 Закону України «Про електронний цифровий підпис» вимогами до сертифікату ключа є основні дані (реквізити) підписувача - власника особистого ключа. 24. Наказом Департаменту спеціальних телекомунікаційних систем та захисту інформації Служби безпеки України від 13.01.2005 № 3 затверджено Правила посиленої сертифікації (далі - Правила). Відповідно до п. 1.2. Правил організаційні, технічні і технологічні умови діяльності акредитованих центрів під час обслуговування ними сертифікатів мають назву політика сертифікації. Відповідно п. 1.3. Правил сертифікати, сформовані відповідно до вимог політики сертифікації, використовуються для підтримки електронного цифрового підпису, який задовольняє вимогам щодо підпису, застосованого до даних в електронній формі, у такий же спосіб, як власноручні підписи задовольняють вимогам стосовно документа на папері. Пунктом 1.5. Правил визначено, що реєстрація, яку здійснює АЦСК - це встановлення підписувача та перевірка наданих ним даних, що включаються у сертифікат. При цьому, загальна вимога щодо встановлення фізичної особи підписувача визначена п. 5.2.2. Правил, а саме, встановлення фізичної особи здійснюється за паспортом або іншими документами відповідно до законодавства. 25. Спільним наказом Міністерства юстиції України та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації від 20.08.2012 № 1236/5/453, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.08.2012 за № 1398/21710 затверджено Вимоги до форматів, структури та протоколів, що реалізуються у надійних засобах електронного цифрового підпису, пунктом 3.8 яких встановлено, що поля посиленого сертифіката «Підписувач» повинні містити реквізити Surname (прізвище) та GivenName (ім`я, по батькові) за паспортними даними підписувача. Відповідно до абзацу першого п. 2 Порядку надання ідентифікаторів доступу до Єдиних та Державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 15.12.2015 № 2586/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції від 15.12.2015 за № 1568/28013, (далі - Порядок) визначено, що доступ користувачів до реєстрів надається (припиняється) на підставі договору, укладеного з технічним адміністратором таких реєстрів. Відповідно до абзацу четвертого п. 2 Порядку визначено, що у разі якщо користувачем є приватний нотаріус, його помічник, договір укладається між приватним нотаріусом та технічним адміністратором реєстрів. Згідно з абзацом першим п. З Порядку доступ користувачів до реєстрів здійснюється після навчання їх роботі з такими реєстрами та за умови використання електронного цифрового підпису, що відповідає вимогам, передбаченим Законом України «Про електронний цифровий підпис», та є сумісним з програмним забезпеченням реєстрів. 26. Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону України «Про Державну реєстрацію актів цивільного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) адміністратор Державного реєстру актів цивільного стану громадян (далі - Державний реєстр актів) здійснює заходи із створення і супроводження програмного забезпечення Державного реєстру актів, збереження та захисту бази даних, відповідає за його функціонування, надає безоплатний доступ до нього відділам державної реєстрації актів цивільного стану, забезпечує реєстрацію такого доступу та збереження відомостей про кожний доступ. 27. Згідно зі статтею 46-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиних та державних реєстрів шляхом безпосереднього доступу до них. VІІІ.ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 28. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. 29. В поданій касаційній скарзі позивачем викладено доводи щодо недослідження судом апеляційної інстанції договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та державними реєстрами та заяви про приєднання до договору від 23.09.2015, а також висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 15.03.2017 та експертного висновку по призначеній судом лінгвістичній експертизі щодо ідентичності (тотожності) записів прізвища позивача в різних документах. 30. На думку позивача, суд апеляційної інстанції вирішив спір без дослідження вказаних доказів, які містяться в матеріалах справи та не звернув увагу на те, що між позивачем та відповідачем вже існували договірні відносини. 31. Касаційне провадження було відкрито на підставі пункту 4 частини 4 статті 328 КАС України, оскільки зазначені касатором доводи потребують перевірки щодо встановлення фактичних обставин за умови недослідження судом апеляційної інстанції зібраних у справі доказів у відповідності до пункту 1 частини другої статті 353 КАС України. 32. Судом апеляційної інстанції було встановлено, що надання ДП «НАІС» послуг ЕЦП за договором здійснюється Акредитованим центром сертифікації ключів органів юстиції України (далі - АЦСК органів юстиції), який є структурним підрозділом ДП «НАІС» та при здійсненні своєї діяльності чітко дотримується і керується положеннями чинного законодавства. 33. Вимогами Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачена обов`язковість щодо встановлення АЦСК органів юстиції особи заявника-підписувача (його ідентифікація та автентифікація). 34. З огляду на наведені нормативні положення, що регулюють сферу надання послуг ЕЦП, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що паспортні дані фізичної особи заявника-підписувача мають пріоритетний характер по відношенню до даних іншого документа, що встановлює певні повноваження особи, зокрема свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю. 35. У зв`язку з цим, суд апеляційної інстанції визнав помилковим висновок суду першої інстанції щодо протиправності дій Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові позивачу у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно Договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015, оскільки необхідність ідентифікації та автентифікації самозайнятої особи, що звертається за послугами ЕЦП, зумовлена відповідними вимогами законодавства у сфері надання відповідних послуг. 36. Також суд апеляційної інстанції вказав на те, що засіб ЕЦП, який використовується приватним нотаріусом для доступу до Єдиних та Державних реєстрів, повинен бути сумісним з програмним забезпеченням реєстрів та відповідати вимогам, передбаченим Законом України «Про електронний цифровий підпис». 37. Тому, оскільки ДП «НАІС», як технічним адміністратором Єдиних та Державних реєстрів Міністерства юстиції України, до повноважень якого відноситься технічне і технологічне забезпечення, збереження та захист даних реєстрів, здійснення технічних та технологічних заходів з надання, блокування та анулювання доступу до Реєстрів, при зверненні позивача було встановлено, що отриманий ним засіб ЕЦП, виданий акредитованим центром сертифікації ключів Інформаційно-довідкового департаменту Державної фіскальної служби, є несумісним з програмним забезпеченням Державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, це в свою чергу унеможливлює його використання для реєстрації та активації для роботи з Реєстрами. 38. Колегія суддів Верховного Суду уважає за необхідне зазначити про те, що суд апеляційної інстанції здійснив аналіз чинного законодавства України, яке регулює спірні правовідносини та дійшов висновків про обґрунтованість дій відповідача щодо відмови позивачу у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно Договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015. 39. Однак, основним доводом позивача щодо неправомірної відмови відповідача було те, що між ним та відповідачем існували триваючі договірні відносини на підставі його заяви від 23.09.2015 щодо приєднання до договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами, на протязі яких у відповідача не виникало сумнівів щодо його ідентифікації, а також те, що тотожність записів прізвища позивача у паспорті " [PERSON] " та у свідоцтві про право на заняття нотаріальною діяльністю "Пантелієнко" підтверджена висновками експертів. 40. Отже, суд апеляційної інстанції вирішив спір без надання оцінки вказаним фактичним обставинам у цій справі, зокрема, не дослідив, яким чином впливає наявність заяви позивача від 23.09.2015 щодо приєднання до договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами та висновки експертів щодо прізвища позивача, в сукупності з нормами чинного законодавства України, на правомірність відмови Державного підприємства «Національні інформаційні системи» у наданні послуг електронного цифрового підпису приватному нотаріусу Пантелеєнку О.С. 41. Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 42. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. 43. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 44. Верховний Суд зазначає, що оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції в цій частині не відповідає вимогам щодо його обґрунтованості, оскільки воно ухвалене без повного і всебічного з`ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення цього спору. 45. Щодо доводів касатора про те, що суд апеляційної інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог про визнання неправомірними дій Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні безкоштовного доступу до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, не дослідив договір про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне. 46. Відмовляючи у задоволенні вказаних вимог, суд апеляційної інстанції посилаючись на частину 4 статті 11 Закону України «Про Державну реєстрацію актів цивільного стану» зазначав, що безоплатний доступ до Державного реєстру актів забезпечується лише відділам державної реєстрації актів цивільного стану, при цьому про надання такого безоплатного доступу для нотаріусів не вказано. Таким чином, мова йдеться лише про безпосередній доступ, однак права нотаріусів на безоплатний доступ, а також безоплатне підключення до Державного реєстру актів законодавством не було передбачено. 47. Також судом апеляційної інстанції було досліджено договір про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами, до умов якого приєднався позивач, шляхом подання відповідної заяви від 23.09.2015 № 143. 48. Так, пунктом 1.1. вказаного договору передбачено вичерпний перелік послуг, які надаються приватним нотаріусам, при цьому надання такої послуги як «надання доступу до Єдиних та Державних реєстрів» вказаним договором не передбачено. 49. Відповідач за договором може надавати позивачу послуги з підключення до систем, але не безкоштовний доступ до систем. Організація підключення нотаріусів до Державного реєстру актів відбувається у межах надання разової послуги Державного підприємства "Національні інформаційні системи", яка підлягає оплаті згідно умов договору та положень законодавства. 50. Відповідно до пунктів 4.1, 4.3 договору, оплата за послуги Державного підприємства "Національні інформаційні системи" здійснюється згідно затверджених Міністерством юстиції України (якщо інше не передбачено законодавством) тарифів, що діють на момент надання послуг. 51. Відповідно до пункту 1 наказу Міністерства юстиції України від 09.07.2007 № 473/5 «Про встановлення тарифів за надання послуг державним підприємством «Національні інформаційні системи» за послуги (разові) ДП «НАІС» за підключення до реєстрів/реєстру, встановлено тариф у розмірі 1500,00 грн. 52. Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що у відповідача були відсутні правові підстави для надання доступу позивачу до Державного реєстру актів на безоплатній основі. 53. Колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на те, що відмовляючи у задоволенні позовних вимог в цій частині, судом апеляційної інстанції було досліжено договір про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами, до умов якого приєднався позивач, шляхом подання відповідної заяви від 23.09.2015 № 143, здійснений аналіз приписів чинного законодавства України, що спростовує твердження позивача про порушення судом норм процесуального права в цій частині. 54. Як обумовлено статтею 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. 55. Оскільки під час розгляду даної справи в частині позовних вимог про визнання неправомірними дій Державного підприємства «Національні інформаційні системи» по відмові у наданні послуг електронного цифрового підпису як самозайнятій особі - приватному нотаріусу згідно Договору про надання послуг з підключення та забезпечення технічної підтримки користування Єдиними та Державними реєстрами в редакції, яка діяла станом на 23.09.2015, суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкового судового рішення, і виправлення відповідної помилки потребує з`ясування обставин і дослідження доказів, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваного судового рішення в цій частині з направленням справи на новий судовий розгляд. 56. В іншій частині рішення суду апеляційної інстанції необхідно залишити без змін. ІХ. Судові витрати 57. Ураховуючи результат касаційного розгляду, розподіл судових витрат не здійснюється.

Результат розгляду: partial