Рішення адміністративного суду від 2023-03-14 00:00:00+02

Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомир-Агро-Інвест" звернулось до суду із позовом, в якому просило: - визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.12.2021 №3049; - визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.02.2022 №355; - визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 14.06.2022 №523; - зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомир-Агро-Інвест" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 25.10.2022 у задоволенні позову відмовлено. Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти рішення, яким задовольнити позов. На обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на те, що рішення відповідача, якими вирішено про відповідність позивача критеріям ризиковості платника прийняті з порушенням чинного законодавства, чим було порушено законні права та інтереси позивача, такі рішення повинні бути скасовані, а відповідач зобовязаний виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризикості платника податку. Зазначає, що судом першої інстанції при винесенні судового рішення не було враховано положення законодавства, зокрема Порядку №1165 та правову позицію Верховного Суду, що викладена, зокрема, у постанові від 16.12.2020 у справі №340/474/20, щодо можливості оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника, зокрема у судовому порядку починаючи з моменту прийняття такого рішення. Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що остання підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управлінні ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.12.2021 №3049 (далі - Рішення №3049) ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків "Підприємство та/або контрагент задіяні в проведенні ризикових операції". З метою уточнення інформації до відповідача представником позивача надіслано запит від 14.01.2022. У відповідь на даний запит відповідач своїм листом від 20.01.2022 №1129/6/06-30-18-01 повідомив, що згідно з Порядком, 16.12.2021 комісією ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено відповідність ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" критеріям ризиковості платника податку на додану вартість відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, згідно додатку 1 до Порядку, а саме: здійснення придбання протягом 2021 року кукурудзи у ризикового суб`єкта господарювання - ФГ "Валар" (код ЄДРПОУ: 39221388). З метою виключення з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку позивачем 14.02.2022 подано відповідачеві Повідомлення про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку № 1 від 14.02.2022 (квитанція від 14.02.2022 р, реєстраційний № 9027756450) та, як зазначено позивачем в позовній заяві, подані: 1) детальна інформація про ТОВ "Житомир-Агро-Інвест", із детальним описом діяльності товариства, його основних активів, результатів діяльності протягом останнього року із підтвердженням такої інформації статистичною звітністю, інвентаризаційними описами та первинними документами, описом взаємовідносин між ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" та ФГ "Валар"; 2) документи, що підтверджують наявність у ФГ "Валар" земельних ділянок сільськогосподарського призначення, на яких було вирощено кукурудзу у 2021 році, а саме: договори оренди землі №21/13 від 30.09.2013 та №23/13 від 30.09.2013; договір про спільну діяльність № 171 від 18.03.2020; 3) документи, що підтверджують виконання (проведення) ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" сільськогосподарських робіт на землях ФГ "Валар" щодо вирощування кукурудзи у 2021 році, а саме: договори підряду на виконання сільськогосподарських робіт №П70-21/2 від 01.03.2021 та №ВМ-21/2 від 01.03.2021, з додатками; акти приймання-передачі виконаних робіт №1 від 15.07.2021, №2 від 15.07.2021, №7 від 02.10.2021, №8 від 02.10.2021, №10 від 17.11.2021, №11 від 18.11.2021; облікові листи тракториста-машиніста; акти використання ЗЗР, добрив, насіння; копії договорів оренди сільськогосподарської техніки; 4) документи, що підтверджують договірні відносини між ТОВ "Житомир-Агро- Інвест" та ФГ "Валар" щодо поставки кукурудзи урожаю 2021 року, зокрема і первинні документи на підтвердження передання продукції, а саме: договір поставки сільськогосподарської продукції №П70-21/1 від 01.03.2021; видаткові накладні №6 від 17.11.2021, №7 від 18.11.2021; ТТН від 17.11.2021за № 741, 742, 745, 748А, 748, 749, 746, від 18.11.2021 за № 743, 757, 751, 753, 752А, 752, 758, 750, 756, 755, 754; договір поставки сільськогосподарської продукції №21/03-1 від 01.03.2021; видаткові накладні №4 від 16.11.2021, №5 від 17.11.2021; ТТН від 16.11.2021 за № 733,731, 727, 725, 724, 723А, 723, 721, від 17.11.2021; за №740, 739, 738, 737, 736, 735, 744; договір поставки сільськогосподарської продукції № 20/06-1 від 01.04.2020 видаткові накладні №2, №3 від 16.11.2021; ТТН від 16.11.2021 №715, 716, 717, 718, 719, 720; реєстр накладних на прийняте зерно на елеватор ТОВ "Сігнет-Центр" за 16, 17 та 18 листопада 2021 року; аналізні картки на прийняте зерно; 5) документи, що підтверджують розрахунки щодо оплати за роботи, виконані ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" та оплату за поставлену ФГ "Валар" кукурудзу урожаю 2021 року, а саме: рахунки на оплату; платіжні доручення; виписка з банківського рахунку; договір зарахування однорідних вимог від 31.12.2021. Рішенням комісії регіонального рівня про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.02.2022 №355 (далі - Рішення №355), з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 14.02.2022 №1, прийнято рішення про відповідність ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків із зазначенням: "Підприємство та/або контрагент задіяні в проведенні ризикових операції". З метою виключення з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку позивачем 06.06.2022 знову подано Повідомлення про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку № 2 від 06.06.2022 (квитанція від 06.06.2022, реєстраційний № 9065134327). Рішенням комісії регіонального рівня про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 14.06.2022 №523 (далі - Рішення №523), з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 06.06.2022 №2, прийнято рішення про відповідність ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків із зазначенням: "Підприємство та/або контрагент задіяні в проведенні ризикових операції". Вважаючи протиправними та такими, що підлягають скасуванню оскаржувані рішення відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів. Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог виходив з того, що використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певний спосіб, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача. Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. З 1 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зокрема, цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо. Так, додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: 1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами. 4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками. 5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ). 6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України. 7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Таким чином, право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також прямо передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку". Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2020 року по справі №340/474/20, від 05 січня 2021 року по справі № 640/10988/20 та від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20, від 20.01.2022 по справі №160/2840/21. При цьому, в даному випадку безпідставним є посилання суду першої інстанції на правові позиції Верховного суду викладені у постановах від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18, від 20 листопада 2019 року по справі №480/4006/18, від 3 березня 2020 року по справі №240/3665/19, від 05 серпня 2020 року по справі № 280/3439/19, від 5 серпня 2020 року у справі № 520/5692/19, від 21 серпня 2020 року у справі №520/6051/19, від 21 серпня 2020 року у справі №520/6051/19 та від 18 лютого 2021 року по справі №240/3662/19, від 18 червня 2021 року по справі №810/3581/18, від 28 липня 2021 року у справі № 520/4786/19, від 05 жовтня 2021 року у справі №240/3908/19, від 11 травня 2022 року у справі №280/3184/19, від 05 серпня 2022 року у справі №0340/1743/18, оскільки вказані судові рішення ухвалені за інших фактичних обставин, під час дії норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженим постановою КМУ від 21.02.2018 № 117, який на час прийняття спірного рішення втратив чинність, а з 01.02.2020 набув чинності Порядок №1165, яким передбачено оскарження рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника та не може бути застосоване при вирішенні спору по справі №240/13403/22. За таких обставин, колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції щодо неможливості оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника такими, що не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права, оскільки не відповідають положенням Порядку № 1165. Поряд із цим, суд першої інстанції, обмежившись висновком щодо відсутності предмету судового захисту, не перевірив законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення, підстави та порядок його прийняття, повноваження комісії, тощо, а також не спростував/не підтвердив висновки контролюючого органу, здійснені за результатами дослідження підстав відповідності Товариства критеріям ризиковості платника податку. Суд зазначає, що надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства. При цьому, в даному у випадку безпідставним є посилання податкового органу щодо відсутності правових наслідків у діях Комісії по віднесенню платників податків до ризикових, оскільки останні стосуються правовідносин, в яких застосуванню підлягав Порядок № 117. В той же час, як було вказано вище, Порядок № 1165, на відміну від положень Порядку № 117, закріплює право суб`єкта господарювання на адміністративне та судове оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі 640/6130/20. Отже, доводи відповідача з даного приводу суд відхиляє, як безпідставні. Оцінюючи правомірність рішень відповідача, суд виходить з наступного. Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Відповідно до п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). Згідно з п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття. Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема: 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Таким чином, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції. При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв. Законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку. Суд зазначає, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Як вбачається з матеріалів справи, доводи контролюючого органу, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, обґрунтовані лише тим, що у даному випадку внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого орагну з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка само по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Контролюючий орган також посилався на висновки Верховного Суду, посилання на які, як вже було зазначено, є недоречними. Водночас, документального підтвердження обставин, що позивач та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Під час розгляду справи відповідач не надав належних доказів, які досліджувалися в ході засідання Комісії і які слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень. Так, зі змісту оскаржуваного рішення від 16.12.2021 №3049 слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. Як зазначив позивач та не спростував відповідач, станом на 16.12.2021 ТОВ «Житомир-Агро-Інвест» не було подано на реєстрацію жодної податкової накладної/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних щодо поставки будь-якої кукурудзи урожаю 2021 року. Більше того, станом на цю дату не було подано будь-яких інших ПН/РК, які б стосувалися будь-ких інших господарських операцій позивача. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що рішення відповідача від 16.12.2021 №3049 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким позивача віднесено до ризикових, прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165. У витязі з протоколу від 16.12.2021 №241/06-30-18-02-14 членами комісії зазначено, що ..........та ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" ймовірно є постачальниками схемного податкового кредиту, відповідають критеріям ризиковості та підлягають включенню до переліку ризикових платників податку на додану вартість. Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. Відповідачем не було конкретизовано у яких саме операціях та з якими контрагентами приймав участь позивач, що ймовірно є ризикованими. Крім того, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є необґрунтованим. Так, поширення на позивача "ризиковості" через стосунки з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності. Колегія суддів зазначає, що бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)». Натомість, у рядку «Податкова інформація» в оскаржуваному рішенні зазначено лише про «Підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій», і не містить розшифрування того, які саме обставини та податкова інформація стали підставою для віднесення позивача до платників податку, які відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості. З огляду на матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що відповідач, приймаючи оскаржене рішення обмежився лише загальною оцінкою, зазначивши "підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій". Отже, зазначене відповідачем про ймовірне задіяння підприємства та/або контрагента у проведенні ризикових операцій є припущенням. При цьому, відповідачем не конкретизовано того, що саме стало підставою для прийняття такого рішення та яка саме інформація слугувала для такого висновку. Разом з тим, колегія суддів зазначає, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем не надано, як і не надано доказів того, що позивач задіяний у проведенні ризикових операцій. Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав належних доказів в обґрунтування своєї позиції та у зв`язку з цим не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а судом такі не встановлені. Відтак, з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.12.2021 №3049. Крім того, матеріали справи свідчать, що позивач скористався своїм правом подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків та надав 14.02.2022 на розгляд комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних перелік документів. Разом з тим, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.02.2022 №355 прийнято рішення про відповідність ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії від 23.02.2022 за результатами розгляду копій документів та аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено, що ТОВ "Житомир-Агро-Інвст" не підлягає виключенню з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, так як подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності та не відповідають вимогам передбаченими п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість згідно додатку 1 до Порядку "1165. Встановлено, що з метою виключення з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку позивачем 06.06.2022 до ГУ ДПС у Житомирській області було подано повідомлення про надання інфомрації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризикості платника податку. Разом з тим, відповідно до рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 14.06.2022 №523 прийнято рішення про відповідність ТОВ "Житомир-Агро-Інвест" п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії від 14.06.2022 за результатами розгляду копій документів та аналізу інформаційних баз даних ДПС встановлено, що ТОВ "Житомир-Агро-Інвст" не підлягає виключенню з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки не відпали підстави з яких платників було внесено до переліку ризикових та подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Прийнято рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість згідно додатку 1 до Порядку "1165. Однак, колегія суддів зазначає, що у \~витягах з протоколів засідання комісії не обґрунтовано яких саме документів не вистачає для необхідності відображення у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності позивача. Колегія суддів звертає увагу, що у рішеннях від 23.02.2022 та 14.06.2022 знову ж таки не конкретизовано, які саме господарські операції та з якими контрагентами викликають сумнів у податкового органу, відповідно позивач був позбавлений можливості надати повний пакет документів для підтвердження реальності здійснення таких операцій, а відповідно і виключений з переліку суб`єктів господарювання, які віднесені до ризикових. З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що податковим органом при прийнятті рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку був порушений принцип належного урядування, контролюючий орган позбавив платника податку можливості спростувати факт відповідності критеріям ризиковості, не надавши повної інформації щодо підстав прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості, а тому рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.12.2021 №3049, від 23.02.2022 №355, від 14.06.2022 №523 є протиправними та підлягають скасуванню. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Отже, \~належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомир-Агро-Інвест" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. При цьому, на противагу аргументам апеляційної скарги відповідача, зазначає, що задоволення позовних вимог у цій частині не є втручанням у здійснення відповідачем дискреційних повноважень, а є запорукою того, що права позивача будуть поновлені у законний спосіб. За таких обставин, колегія суддів важає, що судом першої інстанції було прийнято рішення з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи та з неправильним застосуваннням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права. Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, що, на думку колегії апеляційного адміністративного суду, дотримано судом першої інстанції. Відповідно до ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право 2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (ст. 317 КАС). З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення з неправильним застосуванням норм матеріального права, без повного з`ясування всіх обставин справи, а тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Згідно з ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд ухвалить нове рішення, він відповідно змінює розподіл судових витрат. Колегія суддів зазначає, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Житомир-Агро-Інвест" понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання позову в розмірі 7443,00 грн. та апеляційної скарги у розмірі 11164,50 грн., що підтверджується відповідними квитанціями. Враховуючи, що апеляційна скарга судом задоволена, відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати у розмірі 18607,50 грн. (7443,00 + 11164,50) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області.

Результат розгляду: granted