Рішення адміністративного суду від 2024-06-11 00:00:00+03

[PERSON] звернувся з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ), Управління державної інспекції архітектури та містобудування у Львівській області, про визнання протиправною та скасування постанови №6/02-1-08 по справі про адміністративне правопорушення від 10.10.2023 року винесену головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу Управління ДІАМ у Львівській області, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн. Позовні вимоги\~ [PERSON] \~обґрунтовує тим, він не був присутнім при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та не був належним чином повідомлений про дату та час засідання адміністративної комісії, що позбавило його можливості реалізувати права, передбачені ст.268 КУпАП. Позивач вважає, що у відповідача відсутні правові підстави для притягнення його до відповідальності за ч. 6 ст.96 КУпАП, оскільки питання щодо присутності чи відсутності його або його уповноваженої особи під час проведення перевірки взагалі не піднімалося відповідачем під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, при цьому повідомлення про проведення позапланового заходу від 15.09.2023р. було ним отримано вже після проведення перевірки. Позивач зазначає, що встановлення фактів порушення порядку проведення перевірки може бути підставою для скасування актів індивідуальної дії, прийнятих на підставі її проведення, і повністю нівелювати її наслідки. Так, на підставі вимоги відділу поліції № 2 Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області від 27.07.2023 р. № 8496/42/8-23 (винесеного на підставі ухвали слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 21.07.2023 року № 444/2113/22) та направлення для проведення позапланового заходу № 1372/02/12-23 від 12.09.2023 р. у період з 18.09.2023 року по 29.09.2021 року посадовою особою управління ДІАМ у Львівській області здійснено виїзд з метою проведення позапланової перевірки за адресою: вул. Бортнянського, 7, м. Рава-Руська, Львівського району Львівської області. 29.09.2023 року ДІАМ України складено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: вул. Бортнянського, 7, м. Рава-Руська, Львівського району Львівської області, шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 29.11.2023 року. Крім того, відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення від 29.09.2023 року. Постановою №6/02-1-08 від 10.10.2023 року за правопорушення, передбачене ч.6 ст.96 КУпАП, на позивача накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн., за здійсненням самочинного будівництва за адресою: вул. Бортнянського, 7, м. Рава-Руська, Львівського району Львівської області. Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. Відповідно до вимог п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону видавати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відповідно до вимог п.21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. Пунктом 24 цього порядку передбачено, що матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення. Відповідно до\~акту перевірки,\~протоколу про\~адміністративне правопорушення\~та припису\~про усунення\~порушень законодавства,\~вони винесені\~відповідачем 29.09.2023\~року.\~Відповідно до\~припису строк\~усунення виявлених порушень до 29.11.2023 року, а оскаржувану постанову винесено 10.10.2023 року, тобто через одинадцять днів після винесення припису. Системний аналіз пунктів 5, 7, 7-1, 9, 11 Порядку №553 дає підстави прийти до висновку, що в разі виявлення органом контролю порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, першочерговим заходом реагування є винесення припису про усунення порушень законодавства і лише в разі їх не усунення у встановлені строки виникають підстави для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності. Встановивши факт виконання будівельних робіт без відповідного документа, але не з`ясувавши при цьому ким були здійснені будівельні роботи, логічними та послідовними повинні бути дії управління ДІАМ у Львівській області по винесенню припису оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт, і тільки в разі невиконання таких вимог у встановлені строки, вирішувати питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Таким чином, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є передчасною, такою що не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, а тому позивач просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення та провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП - закрити. Ухвалою судді Жовківського районного суду Львівської області від 30.10.2023 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху, надано позивачу строк для усунення зазначених в описовій частині ухвали недоліків терміном 10 днів з дня отримання копії ухвали. 30.11.2023 року позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви зазначених в ухвалі суду від 30.10.2023 року. Ухвалою судді Жовківського районного суду Львівської області від 05.12.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі, розгляд справи призначено на 20.12.2023 року (арк. спр. 84-85). 19.12.2023 року до суду надійшов відзив відповідача Державної інспекції архітектури та містобудування України на позовну заяву. У відзиві відповідач зазначає, однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон) у частині першій статті 41 визначає державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Згідно з частиною другою статті 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. На сьогодні чинним є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553). На підставі вимоги відділу поліції № 2 Львівського РУП № 1 ГУНП у Львівській області від 27.07.2023 за № 8496/42/8-23 щодо проведення перевірки, складеної на підставі ухвали слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 21.07.2023 по справі №444/2113/22 (провадження № 1-кс/444(470/2023), Державна інспекція архітектури та містобудування України прийняла наказ щодо здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: вул. Бортнянського, 7, м. Рава-Руська, Львівського району, Львівської області у період з 18 вересня 2023 року до 29 вересня 2023 року. Позивача листом від 25.09.2023 за № 1413/02/12-22 було повідомлено про проведення позапланового заходу у період з 18.09.2023 по 29.09.2023. Також у вказаному повідомленні було зазначено вимогу надати копії документів згідно вказаного переліку та забезпечити присутність суб`єкта містобудування або його представника за адресою вул. Генерала Чупринки, 71, м. Львів, 79044 для ознайомлення та вручення акту перевірки. Вказане повідомлення було направлене рекомендованим листом позивачу. Водночас, 19.09.2023 під час проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва Позивач прибув на об`єкт та належним чином ознайомився з направленням для проведення позапланового заходу. Отже, позивач, був обізнаний про день, час і місце проведення перевірки в передбачений законом спосіб. За результатами проведення позапланової перевірки ДІАМ складено акт № 5 від 29.09.2023 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - Акт № 5), у якому зафіксовано, порушення частини 1 статті 29 Закону, частини 1 ст. 37 Закону та абзацу 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 (далі -Порядок №466). Так, під час проведення позапланової перевірки, встановлено, що на виконання вимоги, зазначеної в повідомленні про проведення позапланового заходу від 15.09.2023 №1387/31/12-23, не було надано документи головним інспекторам. Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва та візуального огляду було виявлено, що за адресою: вул. Бортнянського, м. Рава-Руська, Львівський район, Львівська область розташована сакральна споруда, основа якої бетонно-монолітний фундамент з мурованими стінами з цегли. Сакральна споруда завершена позолоченим куполом грушеподібної форми та однією банею. Також, під час візуального огляду на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] було виявлено тимчасову споруду сакрального призначення - капличка. На території ділянки, яка частково обгороджена бетонним парканом знаходяться будівельні матеріали та засоби будівництва. Згідно даних реєстру будівельної діяльності відсутня інформація щодо вихідних даних та дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва за адресою: [ADDRESS] . За результатами перевірки 29.09.2023 складено протоколи про адміністративне правопорушення відносно позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 96 КУпАП, а саме виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2). Щодо тверджень представника позивача, що позивач не повідомлявся про розгляд справи про адміністративне правопорушення, зазначаємо наступне. У протоколі про адміністративне правопорушення від 29.09.2023 вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 10.10.2023 о 11-00 год. у приміщенні Управління ДІАМ у Львівській області за адресою вул. Генерала Чупринки, 71, перший поверх, кабінет 111. Відповідно до пункту 24 Порядку № 553 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення. На виконання вказаної норми акт № 5, протокол від 29.09.2023 та припис від 29.09.2023 направлено рекомендованим листом. З огляду на вищезазначене, ДІАМ було здійснено всі належні заходи щодо своєчасного сповіщення позивача про проведення зазначеного заходу держархбудконтролю та про його результати. Водночас, враховуючи вчасне повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки та її результатів, позивач мав усунути порушення вимог законодавства шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 29.11.2023. Однак, станом на 29.11.2023 Позивач не усунув зазначені порушення у встановлений строк. Оскільки від позивача не надходило клопотань про відкладення розгляду справи, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП адміністративну справу розглянуто 10.10.2023 та винесено постанову № 6/02-1-08 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 17000 грн. ДІАМ приходить до висновку, про те, що оскаржувані в межах даної справи протокол і постанова складені обґрунтовано, на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано та без порушень законних прав позивачів в процесі їх вчинення. 20.12.2023 року розгляд справи відкладено на 31.01.2024 року (арк. спр. 100). 31.01.2024 року ухвало суду відкладено розгляд справи на 11.03.2024 року у зв`язку з поданою представником позивача [PERSON] заяви про відкладення розгляду справи (арк.спр. 112-113). 11.03.2024 року розгляд справи відкладено на 27.03.2024 року у зв`язку з відсутністю відомостей про належне повідомлення відповідача про час і дату судового засідання (арк. спр. 122-123). 27.03.2024 року розгляд справи відкладено на 19.04.2024 року у зв`язку із поданням представником позивача письмових пояснень 27.03.2024 року та направлення таких пояснень іншим учасникам процесу (арк. спр. 128-137). В судовому засіданні 19.04.2024 року позивач [PERSON] надав пояснення про те, що він лише є душпастирем та настоятелем, а земельна ділянка надавалася громаді та проведення на ній будівництва також відбувалося на прохання громади. В судовому засіданні 19.04.2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Бернацький П.В. пояснив, що постанова, яка складена відносно позивача підлягає скасуванню. Так, рішенням виконавчого комітету Рава-Руської міської ради від 21.03.1996 року надано дозвіл церковному комітету на проектно-пошукові роботи для будівництва церкви. На час винесення такого рішення позивача взагалі ще як настоятеля не було. Позивач призначений настоятелем 02.12.1996 року. Позивач не є ні членом ні головою церковного комітету. Голові церковного комітету [PERSON] надавалася відповідь щодо технічної можливості підключення електропостачання до церкви. В протоколі, який складено відносно [PERSON] вказано його як фізичну особу, а не як голову церковного комітету. Позивач жодного відношення до дій по будівництву не має. Відповідач поспішно виніс постанову без проведення повної та об`єктивної перевірки. В матеріалах справи не має підтверджень, що [PERSON] вчиняв якісь протиправні дії. Крім того, представник звертає увагу, що відносно [PERSON] складено припис, в якому зазначено строк, до якого він має усунути недоліки та подати відповідні документи, однак, до закінчення цього строку, відповідач виносить відносно [PERSON] постанову. Отже, відповідач не дочекався закінчення визначеного в приписі строку та виніс оскаржену постанову передчасно. Також представник зазначає, що протокол, який складений відносно позивача [PERSON] складений відносно нього як фізичної особи, місце роботи не вказано, в протоколі відсутній підпис [PERSON] , відмова від підпису протоколу позивачем ніде не зафіксована, а отже даний протокол є недопустимим доказом у справі. [PERSON] не був своєчасно і належним чином повідомлений про розгляд відносно нього протоколу та винесення постанови. Представник позивача в судовому засіданні просив позов [PERSON] задовольнити та скасувати оскаржену постанову від 10.10.2023 року. Заслухавши пояснення позивача, його представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані в справі докази, суд дійшов наступного висновку. За умовами ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом. Судом встановлено, що 10.10.2024 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу Управління ДІАМ у Львівській області Підківка Мартою-Володимирівною Юріївною винесено постанову №6/02-1-08, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн. (арк. спр. 23-27). Як встановлено із тексту постанови, вона прийнята на підставі Акту від 29.09.2023 №5 складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, Протоколу про адміністративне правопорушення від 29.09.2023, Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 29.09.2023. У постанові зазначено, що 19.09.2023 року під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] головним інспектором встановлено, що суб`єкт містобудування [PERSON] ( [ADDRESS] ) прибув на об`єкт будівництва, належним чином ознайомився з направленням для проведення позапланового заходу (вручено копію направлення та засвідчено підписом на оригіналі). [PERSON] відмовився бути присутнім при подальшому проведенні позапланової перевірки та не уповноважив представника для проведення огляду. Згідно з\~оскарженою постановою,\~під час\~проведення позапланової\~перевірки на\~об`єкті будівництва\~та візуального\~огляду було\~виявлено,\~що за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~розташована сакральна\~споруда,\~основа якої\~бетонно-монолітний\~фундамент з\~мурованими стінами\~з цегли.\~Сакральна споруда\~завершена позолоченим\~куполом грушеподібної\~форми та\~однією банею. Також, під час візуального огляду на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] було виявлено тимчасову споруду сакрального призначення капличка. На території ділянки, яка частково обгороджена бетонним парканом знаходяться будівельні матеріали та засоби будівництва. Згідно частин 8 і 5 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що об`єкт будівництва належить до об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) СС2. У постанові\~зазначено,\~що згідно\~даних реєстру\~будівельної діяльності\~відсутня інформація\~щодо вихідних\~даних та\~дозвільних документів\~на початок\~виконання будівельних\~робіт на\~об`єкт будівництва\~за адресою:\~ [ADDRESS] .\~Також згідно\~частини 7\~статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом. Зазначений об`єкт було збудовано без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи, що свідчить про самочинне будівництво і тягне відповідальність згідно із законом. В судовому засіданні позивач [PERSON] пояснив, що він не був присутній під час проведення позапланової перевірки та покинув проведення позапланової перевірки, оскільки він не має жодного відношення до будівництва, так як будівництво проводилося на прохання громади і для цього було сформовано церковний комітет. Як встановлено з матеріалів справи, Рішенням Виконавчого комітету Рава-Руської міської Ради народних депутатів від 21.03.1996р. №134 надано дозвіл церковному комітету української православної церкви міста Рава-Руська на проектно-пошукові роботи для будівництва церкви по вул. Липник (арк. спр. 71 зворот, 129). В судовому засіданні позивач підтвердив, що він у грудні 1996 року був призначений настоятелем Свято-Троїцької єпархії у м. Рава-Руська Жовківського району Львівської області, що стверджується також копією листа єпархіального управління Львівської Єпархії Української православної церкви за підписом єпископа Львівського і Дрогобицького Августина (арк. спр. 131). Згідно з Висновком по відведенню земельної ділянки під будівництво від 25.03.1996 року, земельна ділянка відводиться для культової споруди, УПЦ в м. Рава-Руська, Жовківський район, Львівська область на основі Акта вибору земельної ділянки під будівництво від 20.03.1996 року та Викопіювання з генплану у м. Рава-Руська (арк. спр. 59-62, 130). Із копії Будівельного паспорта земельної ділянки встановлено, що такий виданий 21.05.1996 року, забудівником є Громада УПЦ, м. Рава-Руська, Жовківський р-н, вулиця Липник, об`єкт Культова споруда (арк. спр. 53). Згідно з Архітектурно-планувальним завданням Культової споруди УПЦ в місті Рава-Руська, вулиця Липник від 21.05.1996 року, забудівником є Громада УПЦ, на земельній ділянці належить запроектувати культову споруду по індивідуальному проекту та допоміжні будівлі та споруди, будинок церкви ув`язати з навколишньою забудовою та існуючим проїздом (арк. спр. 65-69). Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу Державної інспекції архітектури та містобудування України від 12.09.2023 року, буде здійснюватися позапланова перевірка на об`єкті за адресою: вул. Бортнянського, 7, м. Рава-Руська, Львівський район, Львівська область на підставі вимоги відділу поліції №2 Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області від 27.07.2023 за №8496/42/8-23 щодо проведення перевірки, складеної на підставі ухвали слідчого судді Жовківського районного суду Львівської області від 21.07.2023 по справі №444/2113/22 (провадження №1-кс/444/470/2023) (арк. спр. 16). Згідно зі\~ст.\~41\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Постанова № 553). Відповідно до пункту 1 Постанови № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Пунктами 16, 18 Постанови № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. Відповідно до п. 17 Постанови № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. 29.09.2023 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу Управління ДІАМ у Львівській області Тимцівом В.І. складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно [PERSON] за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: «Будівництво за адресою: [ADDRESS] » (арк. спр. 21-22). У протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 годин 00 хвилин 10 жовтня 2023 року у приміщенні ДІАМ у Львівській області за адресою: м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 71. Згідно з ч.2 ст.254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі. Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано чіткий та послідовний порядок проведення перевірки при здійсненні архітектурно-будівельного контролю, а також процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності, яка, окрім іншого, передбачає обов`язок контролюючого органу забезпечити повне і всебічне дотримання процесуальних прав підконтрольного суб`єкта та належне оформлення відповідної документальної бази. Матеріали судової справи не містять доказів, які б підтверджували, що протокол про адміністративне правопорушення було складено за присутності позивача і що такий протокол підписаний позивачем. Також в матеріалах справи відсутні докази про те, що позивач відмовився підписувати складений відносно нього протокол. Також 29.09.2023 року головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу Управління ДІАМ у Львівській області Тимцівом В.І. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому зазначено, що такий припис видано [PERSON] з метою усунення виявлених порушень, а саме: усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт у термін до 29.11.2023р. (арк. спр. 17-20). Як встановлено з матеріалів справи, оскаржена постанова винесена 10.10.2023 року, тобто до встановленого у приписі терміну на усунення порушення вимог законодавства. Відповідно до ч. 6 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), тягнуть за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Зі змісту оскарженої постанови про накладення адміністративного стягнення встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за будівництво об`єкту без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи, і кваліфіковано такі дії за ч. 6 ст. 96 КУпАП. Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 13.04.2011 року №466 передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. У приписі та оскарженій постанові зазначено, що будівництво проводиться без відповідних документів, однак в приписі та постанові не вказується обґрунтування віднесення об`єкта будівництва до відповідного класу наслідків, який регламентує отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Завданням адміністративного судочинства, як вказується у ч.1 ст.2 КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність складу вчиненого адміністративного правопорушення, що має підтверджуватися належними і допустимими доказами. Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 1 ст. 77 КАС України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатись на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень. Згідно з ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч. 1 ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.74 КАС України). Згідно з ч.4 ст. 77 КАС України, докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Згідно з ч.6 ст. 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів. Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду вищезазначене, суд вважає, що висновки щодо наявності правових підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.6 ст.96 КУпАП та складання відносно позивача оскаржуваної постанови не ґрунтуються на повному та всебічному з`ясуванні обставин справи та є передчасними. Беручи до уваги у сукупності встановлені під час судового розгляду справи обставини, виходячи із системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено. Враховуючи заявлені позовні вимоги та вищевказані приписи ч.3 ст.286 КАС України, суд дійшов висновку, що позовну заяву належить задовольнити, постанову №6/02-1-08 по справі про адміністративне правопорушення від 10.10.2023 року - скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Результат розгляду: granted