Рішення адміністративного суду від 2022-11-28 00:00:00+02

14 грудня 2021 року позивач, [PERSON] , звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 02.12.2021 року №29-дс про накладення дисциплінарного стягнення, а саме оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків, а також стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області сплачений судовий збір в сумі 908,00 грн. Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2022 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області \~№29-дс від 02.12.2021 про накладення дисциплінарного стягнення, яким [PERSON] оголошена догана за неналежне виконання посадових обов`язків. Стягнуто на користь [PERSON] судові витрати на сплату судового збору в розмірі 908,00 грн. за рахунок асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій \~апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні адміністративного позову, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що під час прийняття рішення судом першої інстанції безпідставно не взято до уваги матеріали тематичної перевірки, де встановлено, що відділом боротьби з відмиванням доході, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Хмельницькій області у 2021 році по суб`єктах господарської діяльності не відпрацьовано запити та не скеровано службові записки, висновки аналітичних досліджень і матеріали за належністю до структурних підрозділів ДПС та правоохоронних органів для відповідного реагування. Відповідач вказує, що судом не враховано, що на запити, які були підготовлені та спрямовані працівником відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом [PERSON] , суб`єкти господарської діяльності відповідь взагалі не надавали, що свідчить про формальне виконання своїх посадових обов`язків державного службовця. Крім того, судом першої інстанції не враховано, що позивачем у запитах, які були підготовлені та спрямовані до суб`єктів господарювання щодо відпрацювання фінансових операцій, що пов`язані із легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, в порушення посадової інструкції державного службовця, не відпрацьовано фінансові операції по СГД, що пов`язані із легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, направлені до СГД за 2021 рік та не направлено службові записки до структурних підрозділів Головного управління ДПС щодо їх відпрацювання по напрямках діяльності, не сформовано висновки аналітичних досліджень і матеріали не скеровано за належністю до правоохоронних органів для відповідного реагування, зокрема, запит до ФОП [PERSON] та управління комунальної інфраструктури Хмельницької міської ради. Також, при формуванні та направленні позивачем запитів по дослідженню фінансових операцій, не міститься жодного службового листа, направленого до структурних підрозділів ГУ ДПС в Хмельницькій області. Відповідно до п.3 ч.1\~ст.311 КАС України\~суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо доказів для вирішення спору, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм\~\~матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду -\~без змін, виходячи з наступного. Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, [PERSON] наказом ГУ ДПС у Хмельницькій області від 18.05.2021 №531-о призначений на посаду головного державного ревізора - інспектора відділу боротьби з відмиванням доходів одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Хмельницькій області. На виконання Антикорупційної програми ДПС на 2020-2022 роки, затвердженої наказом ДПС від 19.10.2020 №575 \~розпорядженням ГУ ДПС у Хмельницькій області від 10.09.2021 №35-р створена робоча група та призначена тематична перевірка на предмет дотримання у 2020-2021 роках працівниками відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Хмельницькій області спеціального та антикорупційного законодавства під час виконання своїх посадових обов`язків, організації та проведення (вжиття заходів) щодо виявлення, аналізу та проведення перевірок осіб, які здійснюють фінансові операції, що можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або з фінансуванням тероризму. За результатами вказаної перевірки 30.09.2021 складений акт № 4/22-01-14- 18, \~у якому запропоновано порушити дисциплінарне провадження щодо позивача за неналежне виконання службових обов`язків, передбачених підпунктами 3, 4 і 6 пункту З Основні посадові обов`язки Посадової інструкції державного службовця, у зв`язку з не опрацюванням направлених ним запитів до ФОП [PERSON] №6097/6/22-01-08-18 від 28.05.2021 та Управління комунальної інфраструктури Хмельницької МР №6099/6/22-01-08-18 від 28.05.2021, відповіді на які не надійшли, зокрема, не відпрацьовано та не скеровано службові записки, та не сформовано висновки аналітичних досліджень і матеріали за належністю не скеровано до структурних підрозділів ДПС та правоохоронних органів для відповідного реагування. На підставі доповідної записки від 26.10.2021 №554/22-01-12-19 про результати тематичної перевірки наказом №469 від 29.10.2021 начальник ГУ ДПС у Хмельницькій області порушив дисциплінарне провадження, зокрема, щодо позивача за неналежне виконання службових обов`язків в частині формування запитів до СГД та відпрацювання по них фінансових операцій, не розроблення та не здійснення заходів по аналітичних дослідженнях і як наслідок повернення їх з ДФС без прийняття рішення та не дослідження фінансових операцій по СГД за 2020 та 2021 роки. Розглянувши дисциплінарну справу, дисциплінарна комісія дійшла висновку про неналежне \~виконання позивачем посадових обов`язків в частині формування запитів до СГД та відпрацювання по них фінансових операцій, не дослідження фінансових операцій по СГД за 2021 рік та наявність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (протокол №8/1 від 23.11.2021) та склала відповідне подання від 26.11.2021 №634/22-01-14-19. На підставі подання від 26.11.2021 №634/22-01-14-19 начальник Головного управління ДПС у Хмельницькій області виніс наказ від 02.12.2021 року №29-дс Про накладення дисциплінарного стягнення, яким оголосив позивачу догану за неналежне виконання посадових обов`язків. Позивач, не погоджуючись з діями відповідача, звернувся з адміністративним позовом до суду. Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надані докази покладання на позивача повноважень щодо підписання письмового запиту про надання податкової інформації, у зв`язку з чим висновки щодо неналежного формування позивачем двох запитів суб`єктам господарської діяльності є безпідставними. Також, суд першої інстанції вказав, що обов`язок позивача щодо проведення аналітичного дослідження фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс на суму 2661 тис грн за процедурою, визначеною Методичними рекомендаціями, з оформленням аналітичного висновку, виникає після прийняття керівником відділу боротьби з відмиванням доходів одержаних злочинним шляхом про \~проведення аналітичного дослідження відповідного рішення, однак, у протоколі засідання дисциплінарної комісії та поданні про застосування до позивача дисциплінарного стягнення відсутнє посилання на рішення начальника відділу боротьби з відмиванням доходів одержаних злочинним шляхом про \~проведення аналітичного дослідження фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс. Отже, висновки дисциплінарної комісії про не дослідження позивачем фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс на суму 2661 тис грн у порядку, визначеному Методичними рекомендаціями, суд вважає безпідставними. Враховуючи вказане, суд першої інстанції прийшов до висновку, що \~наявні письмові докази у їх сукупності спростовують висновки дисциплінарної комісії про неналежне виконання позивачем \~службових обов`язків та наявність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а тому адміністративний позов підлягає задоволенню. Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. У відповідності до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Згідно пункту\~21.1 статті 21 Податкового кодексу України\~(далі\~ПК України), посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема: дотримуватися\~Конституції України\~та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень. Відповідно до пункту\~21.2 статті 21 ПК України\~за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до\~Закону України "Про державну службу"\~(далі\~Закон № 889-VII) визначені принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягнення. Статтею 1 Закону № 889-VII визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Згідно статті 64\~Закону № 889-VII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим\~Законом\~та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом. Частиною 1 статті 65\~Закону № 889-VII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим\~Законом\~та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 65\~Закону № 889-VII дисциплінарним проступком, зокрема, є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Згідно з частиною 1 статті 66\~Закону № 889-VII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. За приписами частини 3 статті 66\~Закону № 889-VII, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої\~статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Згідно із частинами 1 і 2 статті 67 та частиною 1 статті 74 Закону № 889-VII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Відповідно до частини 2 статті 74\~Закону № 889-VII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. Частина 2 статті 77\~Закону № 889-VII передбачає, що у рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Досліджуючи наведені норми права суд доходить висновку, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані\~\~зокрема\~Законом № 889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації. Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 р. (справа № 140/2819/19), від 26 січня 2021 р. (справа № 420/2949/19), від 04 вересня 2020 р. (справа № 826/6165/17), від 18 березня 2020 р. (справа № 818/1118/18), від 04 березня 2020 р. (справа № 160/403/19). Відповідно до частини 5\~статті 242 КАС України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуваний наказ Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 02.12.2021 №29-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», згідно поданого дисциплінарною комісією подання від 26.11.2021 №634/22-01-14-19, прийнято на підставі \~не дотримання [PERSON] вимог: -п.п. 3, 4, 6 п. 3 «Основні посадові обов`язки» посадової інструкції державного службовця, а саме щодо формування запитів до СГД та відпрацювання по них фінансових операцій за 2021 рік; - не дослідження фінансових операцій по СГД за період 2020-2021, за що відповідно до п.5 ч.2 ст.65 Закону України Про державну службу передбачена дисциплінарна відповідальність. Згідно п.5 ч.2 ст.65 Закону України Про державну службу дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно висновку про неналежне виконання позивачем посадових обов`язків, передбачених \~підпунктами 3, 4 і 6 пункту 3 посадової інструкції та, відповідно, подання від 26.11.2021 №634/22-01-14-19, дисциплінарна комісія вказала на не дослідження позивачем фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс на суму 2661 тис. грн. та неналежне формування двох запитів суб`єктам господарської діяльності, надісланих відповідно до підпункту 1 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України. Так, судом апеляційної інстанції досліджено посадову інструкцію [PERSON] , якою останній керується в своїй діяльності при виконанні посадових обов`язків, та встановлено, що п. 3, 4, 6 передбачено наступне: -проведення аналізу фінансово-господарської діяльності осіб на предмет наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, та інших правопорушень (п. 3 посадової інстанції); -проведення досліджень за власними матеріалами, матеріалами оперативних та слідчих підрозділів фінансових розслідувань органів ДПС, правоохоронних органів та інших організацій, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, та інших правопорушень (п. 4 \~посадової інстанції); -проведення перевірок та зустрічних звірок платників звірок платників податків та осіб з питань виявлення та/або відпрацювання операцій, які полягають у вчиненні дій, пов`язаних з грошовими коштами та іншим майном, одержаним внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, та спрямованих на приховування чи маскування незаконного походження такого майна чи володіння ним, прав на це майно, джерела його походження, місцезнаходження або переміщення (п. 6 посадової інструкції). Щодо неналежного формування запитів до СГД, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до \~п.73.3. ст.73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу. Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з підстав, передбачених цією статтею. В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що судом першої інстанції безпідставно не взято до уваги матеріали тематичної перевірки, де встановлено, що відділом боротьби з відмиванням доході, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Хмельницькій області у 2021 році по суб`єктах господарської діяльності не відпрацьовано запити та не скеровано службові записки, висновки аналітичних досліджень і матеріали за належністю до структурних підрозділів ДПС та правоохоронних органів для відповідного реагування. Крім того, запити, які були підготовлені та спрямовані працівником відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом [PERSON] , суб`єкти господарської діяльності відповідь взагалі не надавали, що свідчить про формальне виконання своїх посадових обов`язків державного службовця. Також, на думку апелянта, такі випадки мають місце у зв`язку з тим, що під час формування запитів до суб`єкта господарювання у запитах містяться лише загальні посилання на підставу направлення запиту, визначену п.п.1 ст.73.3 Податкового кодексу України, \~та відсутні відомості про будь-які факти порушень СГД податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом \~або фінансування тероризму та іншого законодавства, так як і відсутнє будь-яке документальне підтвердження таких порушень. Разом з тим, надаючи оцінку доводам апелянта, колегія суддів зауважує, що відповідачем не надано докази того, що конкретизація в поданих запитах відомостей, про які вказує апелянт, мало б \~наслідком обов`язкове надання СГД витребуваної податковим органом інформації. Крім того, вказаний пункт 73.3 ПК України передбачає, що платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом) у порядку, визначеному ст.42 цього Кодексу. Відтак, відповідальність за неподання таких відомостей покладається саме на платника, який під час проведення наступних перевірок несе ризики невизнання податковим органом певних документів або обставин, якщо такі не були надані на запит. Також, досліджуючи запити до ФОП [PERSON] та управління комунальної інфраструктури Хмельницької міської ради, копії яких містяться в матеріалах справи, колегія суддів зазначає, що вони відповідають вимогам абз. 1 ст. 73.3 ПК України та підписані уповноваженою особою податкового органу, а саме заступником начальника ГУ ДПС у Хмельницькій області В. Алексєєнко. Отже, враховуючи вказане, колегія суддів критично оцінює доводи апеляційної скарги в даній частині. Також, в апеляційній скарзі апелянт зауважує, що не погоджується з позицією суду першої інстанції щодо відпрацювання фінансових операцій щодо ТОВ Атоммонтажсервіс, оскільки в порушення посадових обов`язків позивача, залишилися не дослідженими фінансові операції на суму 8 504 тис. грн. На думку апелянта, доказів або пояснень щодо спростування вказаних обставин, позивачем не надано, чим порушено вимоги Методичних рекомендацій щодо проведення аналітичного дослідження з метою запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та/або іншим правопорушенням, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2020 №466. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно п. З.8 Методичних рекомендацій результатом проведення аналітичного дослідження є оцінка фінансової і господарської діяльності платника податків, встановлення тенденцій щодо основних показників ефективності діяльності платника податків, власників, органів, уповноважених управляти майном, інших осіб. Результат проведеного аналізу оформлюється у документальній формі - висновку аналітичного дослідження, у якому зазначено обставини, що свідчать про наявність ознак правопорушень, які стосуються легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму, наявність ризиків проведення фінансових операцій, та які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму, наявність фактичних обставин, що свідчать про отримання, набуття, володіння, використання, розпорядження майном, одержаним злочинним шляхом. Відповідно до п. 3.11 Методичних рекомендацій у разі відсутності ознак кримінальних правопорушень, матеріали аналітичного дослідження можуть використовуватись як підстава для організації та проведення документальної перевірки платника податків або складання податкової інформації. Пунктом 7.5 Методичних рекомендацій визначені етапи проведення аналітичного дослідження, одним із яких є оформлення аналітичного висновку, який має \~відповідати вимогам встановленим в п 7.11 Методичних рекомендацій. При цьому, відповідно до пункту 3.4 Методичних рекомендацій рішення про проведення аналітичного дослідження приймається керівником структурного підрозділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом, органу ДПС: за результатами моніторингу фінансової операції чи господарської діяльності або розгляду інформації, що надійшла від Національного банку України, правоохоронних чи державних органів, щодо можливих фактів легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом; за ініціативою правоохоронних органів. Підставою є запит правоохоронного органу, постанова слідчого про проведення аналітичного дослідження при проведенні досудового розслідування. Враховуючи вказані вище положення, правомірним є висновок суду першої інстанції, що обов`язок позивача щодо проведення аналітичного дослідження фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс на суму 2661 тис. грн. за процедурою, визначеною Методичними рекомендаціями, з оформленням аналітичного висновку, виникає після прийняття керівником відділу боротьби з відмиванням доходів одержаних злочинним шляхом про проведення аналітичного дослідження відповідного рішення. При цьому, у протоколі засідання дисциплінарної комісії та поданні про застосування до позивача дисциплінарного стягнення відсутнє посилання на рішення начальника відділу боротьби з відмиванням доходів одержаних злочинним шляхом про \~проведення аналітичного дослідження фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що висновки дисциплінарної комісії про не дослідження позивачем фінансових операцій ТОВ Атоммонтажсервіс на суму 2661 тис грн у порядку, визначеному Методичними рекомендаціями, є безпідставними. Крім того, досліджуючи матеріали дисциплінарної справи, копія якої наявна в матеріал справи, колегія суддів зазначає, що посилання про недотримання позивачем вищевказаних Методичних рекомендацій міститься лише в акті тематичної перевірки, проведеної відповідно до розпорядження від 10.09.2021 №35-р (а.с. 98-105), про те не зазначено положення якого саме нормативно-правового акту порушено відносно не дослідження фінансових операцій по ТОВ Атоммонтажсервіс. Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні. За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку наявним у справі доказам та зробив вірний висновок щодо задоволення позовних вимог. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315,\~316 КАС України\~суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Результат розгляду: denied