Рішення адміністративного суду від 2022-01-25 00:00:00+02

[PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , позивач) \~звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сумського обласного \~територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якій просив суд першої інстанції: \~ - визнати протиправною бездіяльність Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, які полягають у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області довідки про грошове забезпечення для перерахунку його пенсії з 29 січня 2020 року та з 01.01.2021 із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704; - зобов`язати Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 для перерахунку його пенсії з 01 лютого 2020 року із визначенням в довідці видів грошового забезпечення, з застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2020 року, відповідно до Закону України від 09.04 1992 року № 2262-ХП "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704, помноженого на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії); зобов`язати Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2021 для перерахунку його пенсії з 01 січня 2021 із визначенням в довідці видів грошового забезпечення, з застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2021 року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-ХЇІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та постанови Кабінету Міністрів України "Про - грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704, помноженого на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії). В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що він перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду в Сумській області та отримує пенсію відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". У квітні 2021 року він \~звернувся до відповідача із заявою щодо виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України у Сумській області нових довідок для проведення перерахунку пенсії із зазначенням усіх складових грошового забезпечення, проте листом від 05.05.2021 року відповідач відмовив у видачі зазначених довідок. Позивач вважає, що такі дії відповідача є протиправними та такими, що порушують його права на належне пенсійне забезпечення. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 30.09.2021 року адміністративний позов [PERSON] до Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновленої довідки про грошове забезпечення [PERSON] для перерахунку пенсії станом на 29.01.2020 та 01.01.2021 із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб". Зобов`язано Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення [PERSON] станом на 29.01.2020 для перерахунку пенсії з 01.02.2020 із визначенням у довідці видів грошового забезпечення із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2020 року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", помноженого на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення. Зобов`язано Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення [PERSON] станом на 01.01.2021 для перерахунку пенсії з 01.02.2021 із визначенням у довідці видів грошового забезпечення із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2021 року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 №2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", помноженого на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення. Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.09.2021 по справі №480/4117/21 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. В обґрунтування вимог скарги посилається на те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є таким, що прийнято з порушенням норм матеріального права. Зазначає, що п.4 Постанови №704 (в редакції, чинній до 24.02.2018) установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Посилається, що Постановою №103, яка набрала чинності 24.02.2018, до Постанови №704 внесено зміни (що передбачено пунктом 6 зазначеної постанови), внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 викладено у новій редакції: 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. Надалі пункт 6 Постанови № 103 втратив чинність у зв`язку з набранням законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18. Посилається, що 29.01.2020 пункт 6 Постанови №103 втратив чинність , проте сама Постанова №704, викладена в редакції Постанови №103, продовжує містити у пункті 4 наступну норму: «Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14». \~При цьому вказує, що відповідно до пункту 32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 №870, визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, які визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом. \~Дія акта Кабінету Міністрів України поновлюється шляхом прийняття відповідного акта або із зазначенням в тексті акта про визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи про його скасування. Отже, визнання нормативно - правового акта таким, що втратив чинність не поновлює дію попереднього акту. \~\~Крім того, зауважує, що відповідачем не надано доказів того, що станом 29.01.2020 та 01.01.2021 відбулись зміни розміру грошового забезпечення, як обов`язкової передумови для виникнення у відповідача обов`язку зі складення довідки про розмір грошового забезпечення військовослужбовця для перерахунку пенсії. Вказує, що згідно з постановою КМУ №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018. Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.04.2021 у справі №240/12309/2020 та від 27.05.2021 у справі №520/5794/2020. Позивач не скористався правом на подання відзиву на апеляційну скаргу. Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~заздалегідь та належним чином. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ч.4 ст.229 КАС України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що позивач перебуває на обліку в Головного управлінні Пенсійного фонду України у Сумській області та отримує пенсію, передбачену Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб». У квітні 2021 року позивач звернувся до відповідача із заявою про виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України у Сумській області нових довідок для проведення перерахунку пенсії із зазначенням усіх складових грошового забезпечення станом на 29,01.2020 та 01.01.2021 та обрахуванням посадового окладу шляхом множення відповідного тарифного коефіцієнту на прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020, який становить 2102,00 грн., станом на 01.01.2021 становить 2270 грн. Листом від 05.05.2021 року № 11/1446 відповідачем в задоволенні заяви позивача було відмовлено, посилаючись на відсутність підстав для складання нових довідок. Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, які полягають у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області довідки про грошове забезпечення для перерахунку його пенсії з 29 січня 2020 року та з 01.01.2021 із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704, звернувся з даним позовом до суду. Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відмова відповідача у підготовці та наданні позивачу нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та 01.01.2021, що враховується для перерахунку пенсій\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ є неправомірною, а тому позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне. Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема, Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року (далі по тексту \~- Закон № 2262-ХІІ). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно ч.3 ст.51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно із цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Так, 30.08.2017 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою збільшено розмір грошового забезпечення військовослужбовців (далі по тексту - Постанова №704). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до п.10 постанови №704, вказаний нормативно-правовий акт набирає чинності з 01.03.2018 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Постановою №704, зокрема, затверджено: \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~- тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно із додатком 1; \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~- схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Пунктом 4 постанови №704 (в редакції чинній на момент прийняття постанови), визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, установленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатками 1,12,13,14. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У подальшому, пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21.02.2018 року №103 (далі по тексту Постанова №103) внесено зміни до постанови \~№704 та пункт 4 викладено в новій редакції, а саме: виключено вимогу щодо обрахування посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями виходячи із розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)», вказавши дану розрахункову величину як «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня 2018 року». \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Отже, згідно із Постановою №704 (в редакції Постанови КМУ №103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, \~стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Проте, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103, згідно із якого внесено зміни до вказаного вище пункту 4 Постанови № 704 \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Тобто, з 29.01.2020 року, з дня набрання законної сили рішенням у справі №826/6453/18 діє редакція пункту 4 постанови №704, яка діяла до зазначених змін, а саме: для визначення розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, установленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатками 1,12,13,14. При цьому, \~п.3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 №1774-VІІІ, який набрав чинності 01.01.2017, установлено, що після набрання чинності цим законом мінімальна заробітна плата не застосовуються як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Як свідчить зміст\~ \~\~Закону №1774-VIII, цим Законом вносилися зміни до низки законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Отже, таким приписом законодавець заборонив застосовувати розмір мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів осіб, які отримують заробітну плату (грошове забезпечення) за рахунок коштів Державного бюджету України. З прийняттям\~ \~\~\~Закону №1774-VIII\~ \~\~в Україні було змінено підхід щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини не лише при визначенні посадових окладів, а й щодо розрахунку всіх виплат, де раніше застосовувалася як розрахункова величина мінімальна заробітна плата. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Аналіз такого правового регулювання дає підстави зробити висновок про те, що законодавець, по-перше, заборонив застосовувати для визначення розмірів посадових окладів розмір мінімальної заробітної плати; по-друге, чітко передбачив, що для визначення посадових окладів \~має застосовуватися \~розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установлений на 01 січня відповідного календарного року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Колегія суддів зазначає, що приписи пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №1774-VІІІ є чинними, неконституційними не визнавались. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Вища юридична сила закону полягає у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні їм суперечити, а відтак, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону необхідно застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно до п. 9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №1774-VІІІ до приведення законодавчих актів у відповідність із цим Законом вони застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відтак, під час розв`язання правової колізії між нормами п.3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1774-VІІІ та п.4 Постанови КМУ №704, перевагу належить віддати положенням закону. Отже, в даному випадку розрахунковою величиною при визначенні розміру складових грошового забезпечення слід застосовувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року. З 29.01.2020 р. була відновлена дія такої величини обчислення розміру окладу за посадою та окладу за військовим званням як прожитковий мінімумом для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року на відміну від попереднього правила обчислення розміру окладу за посадою та окладу за військовим званням як прожитковий мінімумом для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018 р. Отже, 29.01.2020 р. настала подія підвищення розміру винагороди за службу діючого військовослужбовця за складовими: оклад за посадою та оклад за військовим званням за рахунок виникнення у суб`єкта владних повноважень - органу фінансового забезпечення обов`язку обраховувати ці показники із використанням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року. Тобто, \~з дня набрання чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18, наявні правові підстави для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (2020 рік та 2021 року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Колегія суддів звертає увагу, що позивач 26.04.2021 р., що фактично не заперечується учасниками по справі, звернувся до відповідача \~з заявою щодо виготовлення та надання довідки для перерахунку пенсії, тобто вже після набуття чинності постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18, відтак з цієї дати позивач мав правомірні очікування на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою №704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262 та відповідно на отримання нової довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, із обов`язковим зазначенням в ній розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Окрім того, з огляду на збільшення розміру прожиткового мінімуму з 01.01.2021 відповідно до Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік», у відповідача виник обов`язок щодо перерахунку грошового забезпечення з урахуванням нового (збільшеного) \~розміру прожиткового мінімуму, а у позивача знову виникло право на отримання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. З огляду на наведене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що бездіяльність Сумського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, яка полягає у відмові підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області оновленої довідки про грошове забезпечення [PERSON] для перерахунку пенсії станом на 29.01.2020 та 01.01.2021 із застосуванням при обчисленні розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, відповідно до Закону України від 09.04.1992 №2262-XII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" є протиправною, а тому погоджується з висновками \~суду першої інстанції про задоволення адміністративного позову [PERSON] . Доводи апеляційної скарги про те, що у спірних правовідносинах по даній справі з згідно з постановою №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, зазначаючи, що аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 14.04.2021 у справі №240/12309/2020 та від 27.05.2021 у справі №520/5794/2020, колегія суддів вважає необґрунтованими та такими, що суперечать наведеним вище висновкам суду, оскільки як вже зазначалося вище розрахунковою величиною при визначенні розміру складових грошового забезпечення слід застосовувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року. \~При цьому, колегія суддів відхиляє посилання на зазначені правові позиції суду касаційної інстанції, висловлені у вказаних постановах, оскільки правовідносини у даній справі є відмінними від тих, які були предметом розгляду \~Верховного Суду. Зокрема, Верховним Судом не давалась правова оцінку прийняттю Шостим апеляційним адміністративним судом постанови від 29.01.2020 року у справі №826/6453/18, якою визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови № 103, згідно із якого внесено зміни до \~пункту 4 Постанови № 704. Щодо доводів апеляційної скарги про те, що \~відповідно до пункту 32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 №870, визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, які визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом, а тому визнання нормативно - правового акта таким, що втратив чинність не поновлює дію попереднього акту, мотивуючи це тим, що хоча і пункт 6 постанови №103 втратив чинність у зв`язку з набранням законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, проте це, як на думку скаржника, не викликало відновлення попередньої редакції пункту 4 постанови №704, і вказана постанова продовжує містити наступну норму: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно із додатками 1,12,13,14", то колегія суддів відхиляє наведені доводи скарги, як необґрунтовані, оскільки з набранням \~чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 (з 29.01.2020), якою визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103, згідно якого внесено зміни до \~п.4 Постанови №704, \~відбулося відновлення саме первинної редакції п.4 вказаної постанови, оскільки скасовані саме зміни до цієї норми. Щодо доводів апеляційної скарги про те, що відповідачем не було надано доказів того, що станом 29.01.2020 та 01.01.2021 відбулись зміни розміру грошового забезпечення, як обов`язкової передумови для виникнення у відповідача обов`язку зі складення довідки про розмір грошового забезпечення військовослужбовця для перерахунку пенсії, то колегія суддів відхиляє такі доводи, оскільки з дня набрання чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 (предметом якої була норма \~п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб») наявні правові підстави для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим \~званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року (2020 рік та 2021 рік), на відповідний тарифний коефіцієнт. Відповідно у зв`язку зі збільшенням грошового забезпечення \~позивача виникли підстави для перерахунку його пенсії відповідно до Закону №2262-ХІІ. При цьому, колегія суддів звертає увагу, що в спірних правовідносинах по даній справі суд не вирішує питання щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області перерахувати \~пенсію позивача, але з урахуванням наведенням наведених вище висновків, відповідач мав підготувати та надати до пенсійного органу оновлені довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29.01.2020 та 01.01.2021. Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Частиною 1 ст.9 КАС визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Під час апеляційного провадження, колегія суддів не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Таким чином, судова колегія вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін. Правові підстави для розподілу судових витрат у даній справі відсутні. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до п.3 ч.6 ст.12 КАС України справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг, і дана справа відноситься до справ незначної складності, а також враховуючи те, що дана справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно вказане рішення (постанова) суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Результат розгляду: denied