Рішення адміністративного суду від 2022-11-01 00:00:00+02

I. РУХ СПРАВИ 1. 19.05.2021 керівник Коростишівської окружної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області, Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив суд: визнати протиправними та нечинними розпорядження Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області від 09.11.2020 №245 «Про затвердження детального плану території» та «Детальний план території земельної ділянки загальною площею 32,2000 га, кадастровий номер 1822587900:19:000:0202, розташованої на території Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області». Позовні вимоги керівник Коростишівської окружної прокуратури обґрунтовував тим, що оспорюване рішення, яким затверджено детальний план території є незаконними, оскільки відповідачем не дотримано вимог Закону України від 20.03.2018 №2354-VIII «Про стратегічну екологічну оцінку» (далі - Закон України №2354-VIII, Закон України «Про стратегічну екологічну оцінку»), а саме: під час прийняття зазначеного рішення Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України було позбавлене можливості висловити свої пропозиції і зауваження до звіту про стратегічну екологічну оцінку оскаржуваного детального плану території, відповідно пропозиції і зауваження Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України не були відображені у стратегічній екологічній оцінці. Право на звернення до суду із вказаним позовом керівник Коростишівської окружної прокуратури обґрунтовував тим, що органи державної влади до компетенції яких віднесено повноваження щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (Державна екологічна інспекція Поліського округу та Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України) не здійснюють захист інтересів держави в рамках правовідносин, що склалися в цій справі. 2. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.11.2021, яке було залишене без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.03.2022, позовні вимоги задоволено. Визнано протиправним та нечинним розпорядження Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області від 09.11.2020 №245 «Про затвердження детального плану території». Визнано протиправним та нечинним «Детальний план території земельної ділянки загальною площею 32,2000 га, кадастровий номер 1822587900:19:000:0202, розташованої на території Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області» 3. 19.05.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "СІЛІ-КОР" надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, посилаючись на пункти 1, 3 та 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), просить скасувати ухвалені у справі судові рішення та ухвалити рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. 4. Верховний Суд ухвалою від 01.06.2022 відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою та витребував матеріали справи із суду першої інстанції. 5. 20.06.2022 до суду касаційної інстанції надійшов відзив на зазначену касаційну скаргу, у якому Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України просить залишити останню без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ 6. Судами попередніх інстанцій встановлено, що розпорядженням Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області від 08.10.2020 №217 «Про розроблення детального плану території» вирішено розробити детальний план території земельної ділянки загальною площею 32,2000 га, кадастровий номер 1822587900:19:000:0202, розташованої на території Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області. Метою розроблення детального плану території є зміна цільового призначення земельної ділянки загальною площею 32,2 га (кадастровий номер 1822587900:19:000:0202) із земель лісового фонду на землі для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами. Замовником на виготовлення детального плану території визначено Коростишівську районну державну адміністрацію. Фінансування робіт по розробленню детального плану території мало здійснюватися за рахунок коштів Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛІ-КОР». Після видачі розпорядження від 08.10.2020 №217, на офіційному веб-сайті Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області за посиланням http://korostyshiv-rda.gov.ua/content/view/8458/123/ було опубліковано заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки «Детального плану території площею 32,2 га для відпрацювання Південно-східної ділянки Смолівського родовища пісків за адресою: Житомирська обл., Коростишівський р-н, с. Смолівка», титульну сторінку детального плану території та частину звіту про стратегічну екологічну оцінку, без зазначення дати їх опублікування. Протокол громадських слухань, протокол архітектурно-містобудівної ради, матеріали стратегічної екологічної оцінки та детальний план території були розміщені на веб-сайті Геопорталу Житомирської області, за посиланням https://oda.ztmbk.gov.ua/catalog/detalni-plani-teritoriy/dpt-181.html. Розпорядженням Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області від 09.11.2020 №245 «Про затвердження детального плану території» затверджено детальний план території земельної ділянки загальною площею 32,2 га, кадастровий номер 1822587900:19:000:0202, розташованої на території Харитонівської сільської ради Коростишівського району Житомирської області Вважаючи, що під час проведення процедури стратегічної екологічної оцінки «Детального плану території площею 32,2 га для відпрацювання Південно-східної ділянки Смолівського родовища пісків за адресою: Житомирська обл., Коростишівський р-н, с. Смолівка» та його затвердження було порушено вимоги Закону України №2354-VIII, керівник Коростишівської окружної прокуратури звернувся з цим позовом до Житомирського окружного адміністративного суду. III. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ 7. Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з позицією якого погодився суд апеляційної інстанції, зазначив, що об`єкт Смарагдової мережі - Korostyshivskiy (UA0000165), стосовно якого приймалось оскаржуване рішення, підлягає збереженню згідно із Бернською конвенцією 1979 року та з урахуванням вимог Директиви Ради Європи від 21.05.1992 92/43/ЄЕС про охорону природних середовищ, існування та дикої флори і фауни, Директиви Європейського Парламенту і Ради від 30.11.2009 2009/147/ЄС про збереження диких птахів. При цьому Коростишівська районна державна адміністрація Житомирської області листом від 27.11.2020 №01-21/231 вже після прийняття оскаржуваного рішення повідомила Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України про його прийняття, що суперечить вимогам Закону №2354-VIII, у зв`язку з чим Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України було позбавлене можливості висловити свої пропозиції і зауваження до звіту про стратегічну екологічну оцінку оскаржуваного детального плану території. IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ 8. Касаційна скарга третьої особи обґрунтована тим, що судами першої та апеляційної інстанції застосовані норми права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, постановах Верховного Суду від 25.06.2021 у справі №420/26/20, від 03.12.2019 у справі №810/3164/18, від 21.10.2019 у справі №522/22780/16-а, від 11.12.2019 у справі №369/7296/16-а, від 30.01.2020 у справі №727/4813/16-а, від 19.10.2021 у справі №369/9375/17, від 08.11.2018 у справі №826/3492/18, від 13.10.2019 у справі №810/2509/17, від 07.12.2018 у справі №924/1256/17, від 18.07.2019 у справі №826/15794/17, від 03.07.2019 у справі №911/1521/18, а також на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм статей 1, 11, 16, 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в їх взаємозв`язку з нормами статей 1, 6, 7, 8, 10, 13 Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку". Також скаржник зазначив, що судом апеляційної інстанції допущено порушення норм процесуального права, зокрема: справу розглянуто за відсутності представника третьої особи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання. V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ 9. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, виходить із наступного. 10. За правилами статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення. 11. Відповідно до частини першої статті 10 КАС України розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом. 12. Апеляційний розгляд здійснюється колегією суддів у складі трьох суддів за правилами розгляду справи судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, встановлених цією главою (частина перша статті 310 КАС України). 13. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частини перша, друга статті 194 КАС України). 14. Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою (частини перша, друга статті 124 КАС України). 15. Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві. Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки. Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки. 16. Колегія суддів підкреслює, що за загальним правилом, закріпленим у статті 124 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи здійснюється, за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами. 17. Тільки за наявності письмової заяви учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки може бути надіслано йому судом, зокрема, телефонограмою, з використанням мобільного зв`язку на номер телефону, зазначений у відповідній письмовій заяві. 18. Водночас, як видно з матеріалів справи, судом апеляційної інстанції повістку про розгляд справи 22.03.2022 об 11:30 год. третій особі надіслано з використанням додатку Viber за номером мобільного телефону [NUMBER] . 19 Як видно з матеріалів справи, третя особа у поданих до суду першої та апеляційної інстанцій документах, зокрема, апеляційній скарзі, адресою для листування зазначала: 12501, Житомирська область, м. Коростишів, вул. Пролетарська, буд. 62, при цьому заяви від третьої особи про надіслання повісток з використанням мобільного зв`язку матеріали справи не містять. Також в матеріалах справи відсутнє, як підтвердження від третьої особи про отримання повістки засобами мобільного зв`язку, так і довідка секретаря судового засідання про відсутність відповідного підтвердження. 20. На думку колегії суддів, наявна в матеріалах справи довідка секретаря судового засідання від 01.02.2022 про надіслання повістки про виклик третій особі засобами мобільного зв`язку (на додаток Viber за номером телефону [NUMBER] ) в даному випадку не свідчить про те, що судовий виклик вручено третій особі належним чином, оскільки в матеріалах справи відсутня відповідна заява від учасника справи про надіслання повісток засобами мобільного зв`язку, а також відсутнє підтвердження отримання повістки засобами мобільного зв`язку чи довідка про відсутність відповідного підтвердження. 21. За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи скаржника про неналежне повідомлення його щодо часу, дати та місця слухання справи апеляційним судом. 22. Верховний Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформульовану в рішенні від 08.11.2018, у справі "Созонов та інші проти України", в якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. Кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, у тому числі з апеляційною скаргою іншої сторони, та надати власні зауваження з цього приводу. Під загрозою стоїть впевненість сторін у функціонуванні правосуддя, яке ґрунтується, зокрема, на усвідомленні того, що вони мали змогу висловити свою позицію щодо кожного документа в матеріалах справи. ЄСПЛ дійшов висновку про те, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні. 23. За правилами пункту 3 частини третьої статті 353 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою. 24. Частиною четвертою зазначеної статті встановлено, що справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції. 25. Колегія суддів звертає увагу на те, що в силу вимог частини шостої статті 353 КАС України постанова суду касаційної інстанції не може містити вказівок для суду апеляційної інстанції про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яка норма матеріального права повинна бути застосована і яке рішення має бути прийнято за результатами нового розгляду справи. 26. З огляду на наведене, Верховний Суд, здійснюючи касаційний розгляд цієї справи, не дає оцінки доводам скаржника щодо неправильного застосування судами норм матеріального права та необхідності врахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, постановах Верховного Суду від 25.06.2021 у справі №420/26/20, від 03.12.2019 у справі №810/3164/18, від 21.10.2019 у справі №522/22780/16-а, від 11.12.2019 у справі №369/7296/16-а, від 30.01.2020 у справі №727/4813/16-а, від 19.10.2021 у справі №369/9375/17, від 08.11.2018 у справі №826/3492/18, від 13.10.2019 у справі №810/2509/17, від 07.12.2018 у справі №924/1256/17, від 18.07.2019 у справі №826/15794/17, від 03.07.2019 у справі №911/1521/18, а також щодо відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм статей 1, 11, 16, 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в їх взаємозв`язку з нормами статей 1, 6, 7, 8, 10, 13 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку». 27. Ураховуючи наведене, рішення суду апеляційної інстанції у цій справі підлягає скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Результат розгляду: partial