Рішення адміністративного суду від 2022-06-28 00:00:00+03

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області (надалі, позивач) звернулася до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства "Благоустрій-Скалат" (надалі, відповідач, підприємство), в якому просила застосувати захід реагування до Комунального підприємства Благоустрій - Скалат у вигляді тимчасової заборони (зупинення) здійснення господарської діяльності в частині поводження з відходами до моменту отримання позитивного висновку з оцінки впливу на довкілля (виконання суб`єктом господарювання п.1 Припису №1/1-2-11-2564 від 29.06.2021 року). Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачем на підставі Наказу №385 від 23.11.2021 року, направлення на проведення позапланового заходу №456 від 23.11.2021 року, у період з 24 по 25 листопада 2021 року проведено захід державного нагляду (контролю), щодо виконання Комунальним підприємством Благоустрій - Скалат Припису №1/1-2-2564 від 29.06.2021 року, виданого за наслідками планової перевірки проведеної у період з 22 по 29 червня 2021 року. Вказав, що за наслідками перевірки складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 24.11.2021 року №25/003, в якому зазначено, що відповідачем не в повній мірі виконано вимоги Припису, а саме: з 18 ти пунктів припису виконано лише п. 5, п.10, п.15, інші пункти припису в тому числі п.1 (отримання висновку з оцінки впливу на довкілля) - не виконано. Позивач звернув увагу на тому, що в Акті перевірки відповідач зазначив, що питання оцінки впливу на довкілля знаходиться на стадії завершення, проте, жодних доказів, що підтверджують даний факт, не надав. Позивач вважає, що підставою для припинення діяльності підприємства чи окремих його цехів (дільниць) і одиниць обладнання є провадження планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, без здійснення такої оцінки та отримання рішення про провадження планованої діяльності або систематичні порушення у сфері оцінки впливу на довкілля, що не можуть бути усунені з технічних, економічних або інших причин. Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2022 року у справі № 500/581/22 у задоволенні позовних вимог відмовлено. Рішення суду першої інстанції оскаржив позивач, подавши на нього апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права. В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що відповідачем не в повній мірі виконано вимоги Припису, а саме: з 18 ти пунктів припису виконано лише п. 5, п.10, п.15, інші пункти припису в тому числі п.1 (отримання висновку з оцінки впливу на довкілля) - не виконано. Просить скасувати рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2022 року у справі № 500/581/22 та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. Вислухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представника відповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів приходить до переконання, що вона підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.309 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в справі, суд першої інстанції виходив з того, що висновок з оцінки впливу на довкілля знаходиться на стадії розроблення, на підтвердження чого відповідач подав до суду копію Звіту з оцінки впливу на довкілля "Будівництво установки для переробки твердих побутових відходів методом біоферментації". Крім того, на думку суду першої інстанції, заявлений позивачем захід реагування у вигляді припинення діяльності суб`єкта господарювання (виробництво (виготовлення), реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг) до моменту одержання оцінки впливу на довкілля є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущене порушення реально створює загрозу негативному впливу на довкілля. Проте, судом першої інстанції не встановлено, а позивачем не доведено допущення саме такого порушення відповідачем. Розглядаючи спір апеляційний суд виходить із наступного. Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, підприємство зареєстроване -19.12.2019 року. Засновником юридичної особи є Скалатська міська рада. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Підприємство здійснює наступні види діяльності: збирання безпечних відходів (основний); організування поховань і надання суміжних послуг; інші види діяльності із прибирання; оптова торгівля відходами та брухтом; неспеціалізована оптова торгівля; діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно - технічними виробами; інша діяльність, щодо поводження з відходами; відновлення відсортованих відходів; оброблення та видалення небезпечних відходів; оброблення та видалення безпечних відходів; збирання небезпечних відходів. На підставі наказу Державної екологічної інспекції у Тернопільській області №212 від 22.06.2021, направлення на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) №233 від 22.06.2021 року, уповноваженими особами Державної екологічної інспекції у Тернопільській області у період з 22 по 29 червня 2021 року проведено планову перевірку Комунального підприємства Благоустрій - Скалат вул. Грушевського, 2 м.Скалат, Підволочиський район, Тернопільська-область, 47851, код ЄДРПОУ - 43418301. Відповідачем в ході проведення перевірки було надано позивачу документи стосовно питань проведення заходу державного нагляду (контролю). Відповідач здійснює діяльність на підставі Статуту, затвердженого рішенням сесії Скалатської міської ради №1834 від 15.05.2019 року. Метою та видами діяльності Підприємства є отримання прибутку, ведення господарської діяльності та надання якісних послуг у сфері організації та підтримання благоустрою населених пунктів, виконання якісних робіт для задоволення потреб жителів Скалатської об`єднаної територіальної громади. Основними видами діяльності є: прибирання сміття з території зеленої зони; ручне та механізоване прибирання території; виконання комплексу робіт з утримання, відновлення та видалення зелених насаджень; надання платних послух з благоустрою, озеленення, квіткове оформлення території, інтер`єрів тощо; збирання безпечних відходів; збирання небезпечних відходів; оброблення та видалення небезпечних відходів; відновлення відсортованих відходів; інша діяльність, щодо поводження з відходами; підготовчі роботи на будівельному майданчику; виконання будівельних, монтажних, столярних робіт з капітального та поточного ремонту об`єктів; покрівельні роботи; залучення у встановленому порядку інвестицій; знесення; оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами; оптова торгівля відходами та брухтом; неспеціалізована оптова торгівля; надання ритуальних послуг; надання побутових послуг населенню; виконання робіт з підготовки міста до проведення свят; здійснення інших видів діяльності, що не суперечить діючому законодавству та займатися окремими видами діяльності перелік яких визначається законодавчими актами. Підприємство веде господарську діяльність на договірних засадах з фізичними особами та суб`єктами господарської діяльності усіх форм власності, в тому числі з іноземними по наданню послуг та виконанню робіт. Види діяльності, які потребують ліцензування Комунальне підприємство може здійснювати лише після отримання відповідної ліцензії у встановленому законом порядку. Рішенням сесії Скалатської міської ради від 19.10.2018 року №1458 вирішено: провести інвентаризацію земельної ділянки під комплексом сміттєзвалища в м.Скалат по вул.Грушевського, 92, Підволочиський район, Тернопільська область; уповноважити голову Скалатської міської ради укласти договір на розробку документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації з організацією яка має ліцензію на виконання земельних робіт; технічна документація із землеустрою щодо проведення інвентаризації підлягає затвердженню Скалатською міською радою. Відповідно до акта приймання - передачі об`єкта нерухомого майна комунальної власності - комплексу сміттєзвалища у місті Скалат по вул.Грушевського, 92, на виконання рішення Скалатської міської ради, від 14.05.2020 року №2987, Скалатською міською радою безоплатно передано, а Комунальним підприємством Благоустрій - Скалат прийнято на баланс об`єкт нерухомого майна комунальної власності - комплекс сміттєзвалища за адресою м.Скалат, вул.Грушевського 92. інвентарний номер 1030133, Разом з актом приймання - передачі КП Благоустрій - Скалат передано паспорт місця видалення відходів (реєстраційний номер 13-2, дата реєстрації 10.10.2011) Крім цього в ході перевірки, уповноваженим особам Інспекції надано копії Договорів укладених у 2021 році КП Благоустрій - Скалат на надання послуг із збирання, вивезення та утилізації твердих побутових відходів накопичених у Споживачів. За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено Акт №8/003, яким встановлені наступні порушення: не визначено склад і властивості відходів, що утворюються; на основі матеріально-сировинних балансів виробництва не виявляється і не ведеться первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізовуються, знешкоджуються та видаляються; не здійснено організаційних, науково - технічних заходів для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам та організація, що займаються збиранням, обробленням та утилізацію відходів; допускається змішування відходів (це не передбачено існуючою технологією та ускладнює поводження з відходами або не доведено, що така дія відповідає вимогам підвищення екологічної безпеки); не призначено відповідальних осіб у сфері поводження з відходами; не забезпечується професійна підготовка, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами; статистична звітність про відходи не подається; моніторинг місць утворення, зберігання та видалення відходів не здійснюється; приймання та облік відходів здійснюється з порушенням правил затверджених наказом №435; складування відходів здійснюється з порушенням правил затверджених наказом №435; по периметру полігона побутових відходів не споруджена суцільна загорожа, згідно правил затверджених наказом №435; облік відходів та пакувальних матеріалів і тари за формою 1-ВТ не ведеться; щоквартальне подання інформації згідно Порядку затвердженого Постановою КМУ №1221 не забезпечується; не забезпечується захист земель від забруднення і засмічення; не вживаються заходи щодо запобігання негативному і екологонебезпечному впливу на земельну ділянку та ліквідація наслідків такого впливу (сміттєзвалище), відсутній висновок з оцінки впливу на довкілля (висновок державної екологічної експертизи), (в стадії розроблення проектної організацією), відсутні речові права на земельну ділянку; не забезпечується захист земель від забруднення, засмічення. По факту виявлених порушень відносно керівника суб`єкта господарювання складено протоколи про адміністративне правопорушення від 29.06.2021 №005777, №005778, №3005780, №005779, та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення в розмірі 1000,00 грн. В подальшому, 29.06.2021, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Глущенко М.Г., винесено Припис -№1/1-2-11-2564, яким Комунальне підприємство Благоустрій - Скалат зобов`язано в строк до 29.09.2021 року: отримати висновок з оцінки впливу на довкілля; отримати речове право на земельну ділянку; забезпечити захист земель від забруднення; визначити склад та властивості відходів, що утворюються; на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти та вести первинний облік кількості, типу та складу відходів, що утворюються, зберігаються, обробляються, утилізовуються, знешкоджуються та видаляються; здійснити організаційні, науково-технічні та технологічні заходи для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам та організаціям, що займаються збиранням обробленням та утилізацією відходів; не допускати змішування відходів (це не передбачено існуючою технологією та ускладнює поводження з відходами або не доведено, що така дія відповідає вимогам підвищення екологічної безпеки); призначити відповідальних осіб у сфері поводження з відходами; забезпечити професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами; подавати статистичну звітність про відходи; здійснювати моніторинг місць утворення, зберігання та видалення відходів; приймання та облік відходів здійснювати згідно розділу III Правилами, затвердженими Наказом №435; складування відходів здійснювати згідно вимог розділу III Правил Затверджених Наказом №435; по периметру полігона побутових відходів спорудити суцільну огорожу, згідно розділу IV правил, затверджених Наказом №435; вести облік відходів та пакувальних матеріалів і тари за формою 1 -ВТ, щоквартально подавати інформацію згідно Порядку затвердженого Постановою КМУ №1221; забезпечити захист земель від забруднення, засмічення; вжити заходів, щодо запобігання негативного та екологонебезпечного впливу на земельну ділянку та ліквідацію наслідків такого впливу (сміттєзвалище). Після цього, позивачем на підставі Наказу №385 від 23.11.2021 року, направлення на проведення позапланового заходу №456 від 23.11.2021 року, у період з 24 по 25 листопада 2021 року проведено захід державного нагляду (контролю), щодо виконання Комунальним підприємством Благоустрій - Скалат Припису №1/1-2-2564 від 29.06.2021 року, виданого за наслідками планової перевірки проведеної у період з 22 по 29 червня 2021 року. За наслідками перевірки складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 24.11.2021 року №25/003 в якому зазначено, що Підприємством не в повній мірі виконано вимоги Припису, а саме: з 18 ти пунктів припису виконано лише п. 5, п.10, п.15. В даному Акті також зазначено в графі "Пояснення, зауваження або заперечення", що висновок оцінки впливу на довкілля знаходиться в стадії завершення. Також, 24.11.2021, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Глущенко М.Г., відносно керівника суб`єкта господарювання складено протокол про адміністративне правопорушення №006157 від 24.11.2021 та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення в розмірі 765,00 грн. З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає наступне. Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон №877). Відповідно до статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності (стаття 3 Закону №877-V). Згідно із ч.1 ст.4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Статтею 7 Закону №877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. Нормами частини 1 статті 8 Закону №877-V визначено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків; застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом. Згідно з ч.9 ст.8 Закону №877-V, невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом. Відповідно до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" від 25.06.1991 №1264-XII (далі - Закон №1264-XII) до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, про поводження з відходами; надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням. Згідно із ст.34 Закону №1264-XII, завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами. Частиною першою статті 35 Закону №1264-XII визначено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. За змістом пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275 (далі - Положення №275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно з підпунктами 3, 5 пункту 4 Положення №275 Держекоінспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин. Відповідно до пункту 7 вказаного Положення, Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. Згідно з пунктом 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року №230, Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани. Із наведеного вбачається, що контроль за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів покладено на Державну екологічну інспекцію України та її територіальні органи, яким є і Державна екологічна інспекція у Волинській області. Також статтею 50 Закону №1264-XII обумовлено, що діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди навколишньому природному середовищу, може бути припинена за рішенням суду. З огляду на викладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позивач наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів, у тому числі на вжиття до суб`єктів господарювання певних заходів реагування (зокрема, складання приписів, протоколів, розпоряджень про усунення виявлених порушень вимог). Нормами Закону №877-V передбачений вичерпний перелік заходів реагування, які застосовуються за рішенням суду, ухваленого за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю), а саме: 1) повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) продукції; 2) повне або часткове зупинення реалізації продукції; 3) повне або часткове зупинення виконання робіт; 4) повне або часткове зупинення надання послуг. Передумовою прийняття такого рішення є встановлення факту (фактів) виконання робіт (надання послуг) суб`єктами господарювання та порушень вимог законодавства під час їх виконання, які завдають шкоду навколишньому природному середовищу. Виявлені факти порушень вимог законодавства фіксуються актами перевірки (заходу державного нагляду (контролю)). Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України від 23.05.2017 № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (надалі також - Закон № 2059-VIII). Частиною першою статті 2 Закону № 2059-VIII визначено, що оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає: підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону; аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону. Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень. (частина друга статті 2 Закону № 2059-VIII). Відповідно до положень частини першої статті 3 Закону № 2059-VIII здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. 29.06.2021, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Глущенко М.Г., винесено Припис -№1/1-2-11-2564, яким Комунальне підприємство Благоустрій - Скалат зобов`язано в строк до 29.09.2021 року: отримати висновок з оцінки впливу на довкілля; отримати речове право на земельну ділянку; забезпечити захист земель від забруднення; визначити склад та властивості відходів, що утворюються; на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти та вести первинний облік кількості, типу та складу відходів, що утворюються, зберігаються, обробляються, утилізовуються, знешкоджуються та видаляються; здійснити організаційні, науково-технічні та технологічні заходи для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам та організаціям, що займаються збиранням обробленням та утилізацією відходів; не допускати змішування відходів (це не передбачено існуючою технологією та ускладнює поводження з відходами або не доведено, що така дія відповідає вимогам підвищення екологічної безпеки); призначити відповідальних осіб у сфері поводження з відходами; забезпечити професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами; подавати статистичну звітність про відходи; здійснювати моніторинг місць утворення, зберігання та видалення відходів; приймання та облік відходів здійснювати згідно розділу III Правилами, затвердженими Наказом №435; складування відходів здійснювати згідно вимог розділу III Правил Затверджених Наказом №435; по периметру полігона побутових відходів спорудити суцільну огорожу, згідно розділу IV правил, затверджених Наказом №435; вести облік відходів та пакувальних матеріалів і тари за формою 1 -ВТ, щоквартально подавати інформацію згідно Порядку затвердженого Постановою КМУ №1221; забезпечити захист земель від забруднення, засмічення; вжити заходів, щодо запобігання негативного та екологонебезпечного впливу на земельну ділянку та ліквідацію наслідків такого впливу (сміттєзвалище). Після цього, позивачем на підставі Наказу №385 від 23.11.2021 року, направлення на проведення позапланового заходу №456 від 23.11.2021 року, у період з 24 по 25 листопада 2021 року проведено захід державного нагляду (контролю), щодо виконання Комунальним підприємством Благоустрій - Скалат Припису №1/1-2-2564 від 29.06.2021 року, виданого за наслідками планової перевірки проведеної у період з 22 по 29 червня 2021 року. За наслідками перевірки складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 24.11.2021 року №25/003 в якому зазначено, що Підприємством не в повній мірі виконано вимоги Припису, а саме: з 18 ти пунктів припису виконано лише п. 5, п.10, п.15, інші пункти припису в тому числі п.1 (отримання висновку з оцінки впливу на довкілля) - не виконано. Згідно з частиною четвертою статті 3 Закону № 2059-VIII забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності. Частинами третьою та четвертою статті 16 Закону № 2059-VIII передбачено, що підставою для припинення діяльності підприємства чи окремих його цехів (дільниць) і одиниць обладнання є провадження планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, без здійснення такої оцінки та отримання рішення про провадження планованої діяльності або систематичні порушення у сфері оцінки впливу на довкілля, що не можуть бути усунені з технічних, економічних або інших причин. Рішення про тимчасову заборону (зупинення) або припинення діяльності підприємств у разі порушення ними законодавства про оцінку впливу на довкілля приймається виключно судом за позовом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, його територіальних органів або за позовом інших осіб, права та інтереси яких порушено. Апеляційний суд не приймає до уваги покликання відповідача на неспівмірність застосування заходу реагування як щодо наслідків діяльності відповідача для довкілля, так і результатів господарської діяльності з огляду на наступне. Правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначає Закон України від 25.06.1991 № 1264-XII «Про охорону навколишнього природного середовища» (надалі також - Закон № 1264-XII). Екологічна безпека є такий стан навколишнього природного середовища, при якому забезпечується попередження погіршення екологічної обстановки та виникнення небезпеки для здоров`я людей. Екологічна безпека гарантується громадянам України здійсненням широкого комплексу взаємопов`язаних політичних, економічних, технічних, організаційних, державно-правових та інших заходів. Діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди навколишньому природному середовищу, може бути припинена за рішенням суду (ст.50 Закону № 1264-XII). Згідно з частиною першою статті 20-2 Закону № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема: а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в тому числі, про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля, про моніторинг, звітність та верифікацію викидів парникових газів; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; (абзаци другий та вісімнадцятий пункту «а»); в) обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин; е) надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням. На збереження та відновлення природного стану атмосферного повітря, створення сприятливих умов для життєдіяльності, забезпечення екологічної безпеки та запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище спрямований Закон України від 16.10.1992 № 2707-XII «Про охорону атмосферного повітря» (надалі також - Закон № 2707-XII). Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 10 Закону № 2707-XII підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані: здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо. Статтею 11 Закону № 2707-XII передбачено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу. Згідно зі статтею 12 Закону № 2707-XII господарська чи інші види діяльності, пов`язані з порушенням умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря і рівнів впливу фізичних та біологічних факторів на його стан, передбачених дозволами, може бути обмежена, тимчасово заборонена (зупинена) або припинена відповідно до законодавства. Також, суд звертає увагу на те, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення виконання робіт та експлуатації об`єктів до усунення порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері. Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів. Недодержання суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Колегія суддів зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді тимчасової заборони (зупинення) здійснення господарської діяльності до моменту отримання позитивного висновку з оцінки впливу на довкілля, суд повинен керуватися імперативними нормами природоохоронного законодавства, а саме частиною четвертою статті 3 Закону № 2059-VIII, яка забороняє розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності. Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення. Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх. У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими. Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування. Відповідно до пункту 2 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального права, що відповідно до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про задоволення позовних вимог з наведених вище підстав. Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України немає.

Результат розгляду: granted