Рішення адміністративного суду від 2023-06-22 00:00:00+03

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року у даній справі: \~\~визнано протиправними дії Центрально-Західного міжрегіонального управління з питань виконання покарань Міністерства юстиції України щодо відмови [PERSON] у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2021 , у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2022 основного розміру пенсії позивача; зобов`язано Центрально-Західне міжрегіональне управління з питань виконання покарань Міністерства юстиції України підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення [PERSON] станом на 01.01.2022 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2022 основного розміру пенсії позивача. 04.01.2023 позивачем подано до суду першої інстанції заяву про встановлення судового контролю за виконанням рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року по даній справі, шляхом зобов`язання подати звіт про його виконання. Заява мотивована тим, що в довідці, виданій відповідачем на виконання рішення суду, не зазначено відомості про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, хоча суд зобов`язав відповідача підготувати та надати довідку, в якій перерахувати посадові оклади відповідно до прожиткового мінімуму \~станом на 01.01.2022 та включити також додаткові види грошового забезпечення- премію і надбавку \~за особливо важливі завдання. При цьому, [PERSON] здійснено особистий розрахунок розміру складових \~грошового забезпечення, виходячи із прожиткового мінімуму 2481 грн. Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 31 січня 2023 року заяву [PERSON] задоволено: -зобов`язано Центрально-Західне міжрегіональне управління з питань виконання покарань Міністерства юстиції України протягом 15 робочих днів з дня отримання повного тексту даної ухвали подати звіт про виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 по адміністративній справі №120/7366/22. На виконання вказаної ухвали, Центрально-Західним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України подано звіт про виконання \~Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022. Зі змісту поданого звіту зокрема слідує, що Міжрегіональним управлінням рішення суду від 28.11.2022 виконано в повному обсязі. \~Оновлена довідка до ГУ ПФУ у Вінницькій області направлялась двічі: листами від 15.12.2022 та від 23.01.2023. Розрахунок грошового забезпечення проводився з прожиткового мінімуму -2102 грн., відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік". \~ Ухвалою від 23 березня 2023 року встановлено Центрально-Західному міжрегіональному управлінню з питань виконання покарань Міністерства юстиції України новий строк подання звіту про виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 у справі № 120/7366/22 та \~зобов`язано останнє подати до суду протягом 15 (п`ятнадцяти) робочих днів з дня набрання даною ухвалою законної сили звіт про виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від \~28.11.2022 у справі № 120/7366/22. Висновки суду за результатами розгляду звіту мотивовані тим, що \~відповідачем невірно визначено розмір прожиткового мінімуму, який має бути застосовано при розрахунку грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії. При цьому, в ухвалі наявне посилання на постанову Верховного Суду від 06.02.2023 у справі №160/2775/22, де на переконання суду першої інстанції, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що з метою визначення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсії має застосовуватися саме прожитковий мінімум для працездатних осіб на відповідний рік, а не прожитковий мінімум, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів у розмірі 2102 гривні. Не погодившись із вказаною ухвалою, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року скасувати та постановити нове рішення, яким прийняти звіт. За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для \~встановлення нового строку для подання звіту, оскільки судом встановлено невиконання відповідачем судового рішення від \~28.11.2022, \~у даній справі. Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі, колегія суддів виходить із наступного. Відповідно до статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни. Згідно з частинами 2, 3 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У ст. 370 КАС України закріплено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. За змістом положеннями частин 1, 2 статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється також у порядку, встановленому статтею 287 цього Кодексу (ч. 8 ст. 382 КАС України). Відповідно до частини 1 статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду. Системний аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що приписами статей 382, 383 КАС України передбачено декілька видів судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду. Вказані правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі. Наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС (стаття 382 КАС України), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення, яке набрало законної сили. Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. Відтак, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, у відповідності до КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~№ 806/2143/15. Як слідує із заяви про зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення по справі № 120/7366/22 позивачем зазначено, що рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 відповідачем не виконано, з чим погодився і суд першої інстанції, як під час розгляду заяви про встановлення судового контролю, так і при вирішенні питання щодо прийняття звіту. Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що Міжрегіональним управлінням на виконання вищезазначеного судового рішення виготовлено оновлену довідку №734/4.2-23 від 23.01.2023 та направлено до органу пенсійного фонду. Дана обставина, не заперечується позивачем, натомість як свідчить заява про встановлення судового контролю фактичною підставою для звернення до суду із даною заявою слугувала незгода останнього із діями відповідача під час виконання рішення суду від 28.11.2022 у справі № 120/7366/22. З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що подана позивачем в порядку ст.382 КАС України заява про встановлення судового контролю, стосуються саме порядку виконання судового рішення, а тому мала б подаватися в порядку статті 383 КАС України. Вказане узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року (справа № 480/2378/21). Надаючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції про те, що для розрахунку складових грошового забезпечення при виготовленні довідки, відповідач повинен був взяти прожитковий мінімум в розмірі 2481 грн., а не 2102 грн., колегія суддів вказує на наступне. Відповідно до ст.7 Закону України "Про Державний бюджет на 2022 рік" \~установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 2393 гривні, з 1 липня - 2508 гривень, з 1 грудня - 2589 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років: з 1 січня - 2100 гривень, з 1 липня - 2201 гривня, з 1 грудня - 2272 гривні; дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня - 2618 гривень, з 1 липня - 2744 гривні, з 1 грудня - 2833 гривні; працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривня, з 1 липня - 2600 гривень, з 1 грудня - 2684 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді: з 1 січня - 2102 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів: з 1 січня - 2102 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури: з 1 січня - 1600 гривень; осіб, які втратили працездатність: з 1 січня - 1934 гривні, з 1 липня - 2027 гривень, з 1 грудня - 2093 гривні. Як вбачається із наданих відповідачем відомостей та письмових пояснень на виконання ухвали суду від 31.01.2023 про встановлення судового контролю, при обрахунку складових грошового забезпечення, зазначених в оновленій довідці, Міжрегіональним управлінням застосовано, визначений ст.7 Закону України "Про Державний бюджет на 2022 рік " для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів: з 1 січня - 2102 гривні. Проте, як на переконання позивача, так і суду першої інстанції, відповідач мав би застосувати установлений ст.7 Закону України "Про Державний бюджет на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2481 грн. В свою чергу, колегія суддів зазначає, що до під час розгляду справи №120/7366/22, за результатами розгляду якої винесено рішення від 28.11.2022, між сторонами був відсутній спір щодо того, який із прожиткових мінімумів встановлених ст.7 України "Про Державний бюджет на 2022 рік" (прожитковий мінімум для працездатних осіб чи для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів), повинен застосовуватись при виготовленні оновленої довідки [PERSON] . Вказане свідчить, що заява позивача про встановлення судового контролю містить ознаки нового спору, а суд першої інстанції при розгляді звіту про виконання судового рішення, вийшов за межі зобов`язань, встановлених цим судовим рішенням. Тобто позивачем обрано невірний спосіб захисту шляхом подання заяви в порядку ст.382 КАС України. Варто також звернути увагу і на те, що як свідчить зміст постанови Верховного Суду від 06.02.2023 у справі №160/2775/22, в останній касаційним судом досліджувалося питання наявності у позивача права на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку №45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови №704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік). І хоча судом першої інстанції вказано, з яких конкретно сум, повинен здійснюватися обрахунок грошового забезпечення, правова оцінка рішенню в цій частині Верховним Судом не надавалася, оскільки вказана обставина не входила до предмету касаційного оскарження. \~ Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає помилковою позицію суду першої інстанції про наявність підстав для встановлення нового строку подання звіту про виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 у справі № 120/7366/22 та зобов`язання відповідача подати до суду протягом 15 (п`ятнадцяти) робочих днів з дня набрання даною ухвалою законної сили звіт про виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 у справі № 120/7366/22, а відтак колегія суддів вважає, що оскаржувану ухвалу необхідно скасувати. В той же час, не підлягає задоволенню вимога апелянта про прийняття судом апеляційної інстанції, поданого останнім звіту на виконання ухвали від 31.01.2023, оскільки згідно приписів ст.382 КАС України, звіт про виконання судового рішення може бути прийнятий тільки судом, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі та зобов`язав суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. За таких підстав апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню.

Результат розгляду: partial