Рішення адміністративного суду від 2022-01-26 00:00:00+02

Фізична особа - підприємець [PERSON] звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, в якому просить суд: визнати протиправними дії Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області по проведенню перевірок характеристик продукції та виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів фізичною особою-підприємцем [PERSON] , здійснених на підставі Направлення №610 від 11.03.2021; визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про накладення штрафу №5.0-40, №5.0-41, №5.0-42, №5.0-43, №5.0-44, №5.0-45, №5.0-46, №5.0-47, №5.0-48, №5.0-49 від 25.05.2021 щодо порушення ФО-П [PERSON] п.2 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 31.08.2021 року адміністративний позов Фізичної особи - підприємця [PERSON] задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про накладення штрафу №5.0-40, №5.0-41, №5.0-42, №5.0-43, №5.0-44, №5.0-45, №5.0-46, №5.0-47, №5.0-48, №5.0-49 від 25.05.2021, прийняті відносно фізичної особи - підприємця [PERSON] . В іншій частині позовних вимог відмовлено. Стягнуто на користь фізичної особи - підприємця [PERSON] за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області суму сплаченого судового збору у розмірі 4080,00 грн (чотири тисячі вісімдесят гривень 00 копійок). Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскарженого рішення норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31.08.2021 року та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року у справі №520/12867/21 за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області до фізичної особи - підприємця [PERSON] про стягнення штрафу на підставі протоколу від 21.05.2021 року №1212 встановлено, що суб`єктом господарювання порушено вимоги п.2 та п.3 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та на підставі постанови про накладення штрафу від 25.05.2021 року №5.0-40 ( 68 000 грн.), №5.0-41 (68 000 грн.), №5.0-42 (34 000 грн.), №5.0-43 (34 000 грн.), №5.0-44 (34 000 грн.), №5.0-45 (34 000 грн.), №5.0-46 (34 000 грн.), №5.0-47 (34 000 грн.), №5.0-48 (34 000 грн.), №5.0-49 (34 000 грн.) вирішено стягнути з фізичної особи - підприємця [PERSON] штраф за порушення Закону України "Про держаний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" у розмірі 408 000, 00 грн. (чотириста вісім тисяч). Вказує, що вказаним судовим рішення встановлено факт порушення суб`єктом господарювання вимоги п.2 та п.3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», що не зобов`язує повторно доказувати зазначені обставини. Стверджує, що суд не міг враховувати посилання позивача на формальності у спірних правовідносинах, які не спростовують невиконання ним поставлених завдань. Фізична особа - підприємець [PERSON] подала до суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, вважає доводи та обґрунтування апеляційної скарги помилковими та безпідставними, рішення суду першої інстанції вважає законним та обґрунтованим, просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 31.08.2021 року без змін. Зазначає, що ФО-П [PERSON] не відноситься до категорії осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до вимог Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, а є лише розповсюджувачем продукції. Факт виявлення та фіксації порушень норм відповідних Технічних регламентів, встановлених співробітниками ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області під час проведення перевірки характеристик продукції у ФО-П [PERSON] не заперечувався позивачем. Вказує, що на виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів ФО-П [PERSON] , усі зазначені товари було вилучено із продажу та направлено відповідним постачальникам разом із вимогами про усунення недоліків та надання необхідної документації, про що 11.05.2021 було письмово повідомлено ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, та зазначені повідомлення отримані уповноваженою особою відповідача, головним спеціалістом відділу ринкового та метрологічного нагляду Ружинським С.М. До зазначених повідомлень було додано копії накладних на повернення товару та надано додаткові документи на підтвердження здійснення відправлення товарів. Зауважує, що кінцевою метою діяльності державних контролюючих органів є отримання споживачами товарів та послуг належної якості та мінімалізація ризиків при їх використанні. Стверджує, що ФО-П [PERSON] , виконуючи приписи державних органів, здійснила всі необхідні та можливі дії аби привести товари у відповідність до норм чинного законодавства та надала повну та вичерпну інформацію про контрагентів в ланцюгу постачання зазначених товарів. Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області подало до суду відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що у відзиві на апеляційну скаргу позивачем не зазначено жодних доказів, які спростовують доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі. Сторони про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін у судовому засіданні, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази у їх сукупності, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що співробітниками Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на підставі наказу від 24.02.2021 №332 та направлення №610 від 11.03.2021, здійснювались заходи державного ринкового нагляду у вигляді планової перевірки характеристик продукції. Предметом перевірки є електричне та електронне обладнання у тому числі і низьковольтне, радіообладнання, іграшки та мийні засоби. Перевірка здійснювалась за адресою: [ADDRESS] , магазин « [INFO] » (а.с. 24). Запитом від 23.03.2021 інформовано суб`єкта господарювання про необхідність надати до Управління захисту споживачів відповідні документи (а.с. 25). На виконання запиту позивачем 25.03.2021 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області були наданні документи щодо шляхів придбання зазначених товарів та запитані правовстановлюючі документи, а також надані відповідні письмові пояснення. Співробітниками Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області було складено Акт перевірки характеристик продукції №610 від 26.03.2021, \~яким встановлено порушення, а саме : - блок живлення 2 USB С12, 2.4.А НОСО, у кількості 3 од. - порушує п.п. 27, 28 Технічного регламенту низько вольтового обладнання №1067 від 16.12.2015 та п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності обладнання №1077 від 16.12.2015; - пристрій зарядний + кабель Туре-С Inavy (YSY-370), у кількості 6 од. - порушує п.п. 27, 28 Технічного регламенту низько вольтового обладнання №1067 від 16.12.2015 та п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності обладнання №1077 від 16.12.2015; - колонка Bluetooth ХО Simple Beauty (А8рго), у кількості 2 од. - порушує п.п. 42, 43 Технічного регламенту радіообладнання від 24.05.2017р. №355; - вирівнювач д/волосся Geemy (GM-1954), у кількості 1 од. - порушує п.п. 27, 28 Технічного регламенту низько вольтового обладнання №1067 від 16.12.2015 та п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності обладнання №1077 \~від 16.12.2015; - вирівнювач д/волосся Geemy (GM-2995), у кількості 2 од. - порушує п.п. 27, 28 Технічного регламенту низько вольтового обладнання №1067 від 16.12.2015р. та п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності обладнання №1077 від 16.12.2015; - обігрівач Hendy Heater 400W, у кількості 2 од. - порушує п.п. 27, 28 Технічного регламенту низько вольтового обладнання №1067 від 16.12.2015р. та п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності обладнання №1077 від 16.12.2015; - іграшка конструктор SWAT, у кількості 6 од. - порушує п.п. 26, 27 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018р. №151; - іграшка Пупсик Cry Babies (8333/8370/8335), у кількості 12 од. - порушує п.п. 26, 27 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018р. №151. На підставі виявлених порушень, зазначених в акті перевірки від 26.03.2021 №610, начальником Головного управління Дердпродспоживслужби в Харківській області були винесені рішення №5.0-47; №5.0-48; №5.0-49; №5.0-50; №5.0-51; №5.0-52; №5.0-53; №5.0-54; №5.0-55; №5.0-56; №5.0-57; №5.0-58 від 31.03.2021 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, відповідно до яких до ФО-П [PERSON] було застосовані обмежувальні заходи у вигляді обмеження надання продукції на ринку: приведення продукції у відповідність до встановлених норм; усунення формальної невідповідності; тимчасової заборони надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами у спосіб співпраці в ланцюгу постачання: з постачальником (імпортером, уповноваженим представником, виробником) для приведення товарів у відповідність вимогам Технічних регламентів або в інший спосіб, що не суперечить чинному законодавству. Встановлено термін виконання до 12.05.2021 (а.с. 40-51). На підставі наказу №1026 від 17.05.2021 та направлення на проведення перевірки №1212 від 17.05.2021, співробітниками Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області було здійснено позапланову перевірку стану виконання ФО-П [PERSON] рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. Термін проведення перевірки з 18.05.2021 по 21.05.2021 (а.с. 62). За результатами перевірки було складено відповідні Протокол та Акт №1212 від 21.05.2021 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», відповідно до яких результативним зазначено виконання рішення №5.0-48, №5.0-50 (щодо обмеження надання продукції на ринку) усі інші виконання рішень визнанні не результативними (а.с. 63-73). За результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання винесено рішення від 25.05.2021р. №5.0-37 про зміну первинних рішень про вжиття обмежувальних заходів (а.с. 74). На підставі проведених перевірок Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області були ухвалені: - постанова №5.0-40 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-49 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (іграшка Пупсик Cry Babies (8333/8370/8335). Штраф у розмірі 68000 (шістдесят вісім тисяч) грн; - постанова №5.0-41 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-52 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (іграшка конструктор SWAT). Штраф у розмірі 68000 (шістдесят вісім тисяч) грн; - постанова №5.0-42 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-47 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (іграшка Пупсик Cry Babies (8333/8370/8335). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-43 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-51 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (іграшка конструктор SWAT). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-44 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-53 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (вирівнювач д/волосся Geemy (GM-2995). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн.; - постанова №5.0-45 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-54 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (обігрівач Hendy Heater 400W). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-46 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-55 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (вирівнювач д/волосся Geemy (GM-I954). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-47 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-56 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (колонка Bluetooth ХО Simple Beauty (А8рго). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-48 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-57 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (блок живлення 2 USB С12, 2.4.А НОСО). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн; - постанова №5.0-49 від 25.05.2021, щодо невиконання ФО-П [PERSON] рішення №5.0-58 від 31.03.2021, а саме невиконання рішення про вжиття обмежувальних заходів щодо приведення продукції у відповідність із встановленими вимогам, усунення формальної невідповідності (пристрій зарядний + кабель Туре-С Іnavy (YSУ-370). Штраф у розмірі 34 000 (тридцять чотири тисячі) грн. Позивач, вважаючи зазначені постанови про накладання штрафу безпідставними та незаконними, звернувся до суду з вказаним позовом. Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем було вчинено всі можливі дії щодо обмеження реалізації товару, який не відповідає вимогам п.п. 27, 28 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, п.п. 27, 28 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077 та п.п. 42, 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355, а тому оскаржувані рішення прийняті з порушенням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). Відмовляючи в задоволенні позову в частині визнання протиправними дій відповідача по проведенню перевірок характеристик продукції та виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів позивачем, здійснених на підставі Направлення №610 від 11.03.2021, суд першої інстанції виходив з того, що дії відповідача щодо проведення перевірок суб`єкта господарювання були правомірними та здійснювались виключно в межах діючого законодавства «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції». Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України \~суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог не оскаржується, отже, в межах розгляду цієї справи надається правова оцінка рішенню суду першої інстанції в частині задоволення позову. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в оскаржуваній частині, з огляду на наступне. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» від 02.09.2015 №667 затверджено Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі по тексту - Положення). Відповідно до п.1 Положення Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування. Відповідно до пп.7 п.7 Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду організовує розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджує секторальні плани ринкового нагляду, здійснює моніторинг виконання та перегляд таких планів. Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлює Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі по тексту Закон №2735-VI). Відповідно до ч.1 ст.2 Закону №2735-VI дія цього Закону поширюється на відносини щодо: здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті. Згідно з ч.1 ст.3 Закону №2735-VI законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону №2735-VI метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам. Частиною 1 ст.10 Закону №2735-VI встановлено, що ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Відповідно до ст.1 Закону №2735-VI орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду). У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» повноваження також через свої територіальні органи, термін «орган ринкового нагляду» позначає також його територіальні органи; державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам. Стаття 11 Закону №2735-VI визначає повноваження органів ринкового нагляду. Відповідно до ч.1 ст.11 Закону №2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: беруть участь у реалізації державної політики у сфері ринкового нагляду; організовують розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджують секторальні плани ринкового нагляду, здійснюють моніторинг виконання та перегляд таких планів; проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування). Згідно з ч.1 ст.22 Закону №2735-VI заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція. Частиною 8 ст.34 Закону №2735-VІ встановлено, що у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів. Відповідно до ч.4 ст.28 Закону №2735-VІ технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею. За обставинами справи, 26.03.2021 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області проведено перевірку характеристик продукції а саме: електричного та електронного обладнання, у тому числі низьковольтного електричного обладнання, радіообладнання, іграшок та мийних засобів за адресою: вул. Гіршмана, буд. 18, м. Харків, магазин «Smile market», за наслідками якої складено акт №610 та встановлено факт розповсюдження позивачем продукції в порушення п.п. 27, 28 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, п.п. 27, 28 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077 та п.п. 42, 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355. На підставі вищевикладених обставин, відповідачем прийняті рішення №5.0-47; №5.0-48; №5.0-49; №5.0-50; №5.0-51; №5.0-52; №5.0-53; №5.0-54; №5.0-55; №5.0-56; №5.0-57; №5.0-58 від 31.03.2021 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, якими зобов`язано позивача у термін до 12.05.2021 вжити заходів щодо обмеження надання продукції на ринку до усунення формальної невідповідності шляхом взаємодії з суб`єктами господарювання у ланцюгу постачання, а у разі відсутності ланцюга постачання іншим способом, що не суперечить законодавству. Згідно з ч.3 ст.29 Закону №2735-VІ орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом. У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст.30 Закону №2735-VІ обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); 3) тимчасової заборони надання продукції на ринку. Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів). Частиною 6 ст.30 Закону №2735-VІ визначено, що органами ринкового нагляду у випадках, передбачених Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», можуть також застосовуватися обмеження введення в обіг або розповсюдження продукції. Відповідно до ч.1 ст.44 Закону №2735-VІ відповідальність за порушення вимог цього Закону встановлюється цим та іншими законами України. Пунктом 2 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI передбачено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів. Пунктом 3 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів. Відповідно до п. 42 постанови Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355 «Про затвердження Технічного регламенту радіообладнання» (далі по тексту Постанова №355) розповсюджувачі під час надання радіообладнання на ринку повинні діяти згідно з вимогами цього Технічного регламенту. Пунктом 43 Постанови №355 передбачено, що перед наданням радіообладнання на ринку розповсюджувачі повинні перевірити, що радіообладнання має маркування знаком відповідності технічним регламентам, супроводжується документами, передбаченими цим Технічним регламентом, інструкціями та інформацією про безпеку, які складені згідно з вимогами законодавства про порядок застосування мов, і що виробник та імпортер виконали вимоги, зазначені у пунктах 20, 24-28 і 35 цього Технічного регламенту. Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що радіообладнання не відповідає суттєвим вимогам, він не повинен надавати радіообладнання на ринку до його приведення у відповідність з такими вимогами. Якщо зазначене радіообладнання становить будь-який ризик, розповсюджувач повинен повідомити про це виробнику або імпортеру, а також органам державного ринкового нагляду. Обов`язки виробників, імпортерів та розповсюджувачів щодо безпечності іграшок та їх обігу на території України чітко передбачені Технічним регламентом безпечності іграшок, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 (далі по тексту \~Технічний регламент). Згідно з п.26 Технічного регламенту безпечності іграшок розповсюджувачі під час надання іграшки на ринку діють згідно з вимогами, що до них застосовуються. Відповідно до п.27 Технічного регламенту безпечності іграшок перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту. Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду. Згідно з п.27 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, розповсюджувачі під час надання електрообладнання на ринку діють з належною увагою стосовно вимог цього Технічного регламенту. Пунктом 28 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання передбачено, що перед наданням електрообладнання на ринку розповсюджувачі перевіряють, що на таке електрообладнання нанесено знак відповідності технічним регламентам, воно супроводжується необхідними документами, а також інструкціями та інформацією про безпечність, складеними згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, а також що виробник та імпортер виконали вимоги, визначені відповідно у пунктах 11, 12 і 20 цього Технічного регламенту. Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що електрообладнання не відповідає цілям, пов`язаним з безпечністю, він не надає таке електрообладнання на ринку до приведення його у відповідність з такими цілями. Якщо зазначене електрообладнання становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду. Згідно з п.31 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077, розповсюджувачі під час надання апаратури на ринку діють згідно з вимогами цього Технічного регламенту. Пунктом 32 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання встановлено, що перед наданням апаратури на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на апаратурі знака відповідності технічним регламентам, необхідних супровідних документів, інструкцій та інформації, визначених в пунктах 48-50 цього Технічного регламенту, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, а також виконання виробником вимог, визначених в пунктах 16 і 17, імпортером - вимог пункту 25 цього Технічного регламенту. Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що апаратура не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у додатку 1, він не надає цю апаратуру на ринку до приведення її у відповідність з такими вимогами. Якщо зазначена апаратура становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду. Як встановлено з матеріалів справи, фізична особа-підприємець [PERSON] не відноситься до категорії осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до вимог Закону №2735-VI вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, а є лише розповсюджувачем продукції. На виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів ФО-П [PERSON] усі зазначені товари було вилучено із продажу та направлено відповідним постачальникам разом із вимогами про усунення недоліків та надання необхідної документації, про що, відповідно до вимог законодавства, 11.05.2021 було письмово повідомлено до ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, та зазначені повідомлення отримані уповноваженою особою відповідача, головним спеціалістом відділу ринкового та метрологічного нагляду Ружинським С.М. До зазначених повідомлень було додано копії накладних на повернення товару. Однак, відповідачем 21.05.2021 складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №1212, в якому зазначено, що виконання рішень не може бути визнане результативним, та протокол про виявлені порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" №1212, в якому зазначено про невиконання рішень та 25.05.2021 складено постанови про накладення штрафів №5.0-40, №5.0-41, №5.0-42, №5.0-43, №5.0-44, №5.0-45, №5.0-46, №5.0-47, №5.0-48, №5.0-49. Колегія суддів зазначає, що фактично позивачем надано документи на підтвердження виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів від 31.03.2021, а саме партії товарів, щодо яких було вжито обмежувальні заходи, були повернуті постачальникам - ФО-П [PERSON] , ФО-П [PERSON] , ФО-П [PERSON] та ФО-П [PERSON] , про що свідчать накладні на повернення товару від 26.04.2021, від 27.04.2021 та від 29.04.2021. Як свідчать матеріали справи, позивачем подавалась інформація щодо контрагентів, у яких придбано товари, що підтверджує факт співпраці з органом ринкового нагляду. Згідно з ч.7 ст.8 Закону № 2735-VI у разі якщо виробник продукції не може бути ідентифікований органом ринкового нагляду, для цілей цього Закону особою, що ввела таку продукцію в обіг, вважається кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції, який протягом строку проведення перевірки не надав документацію, що дає змогу встановити найменування та місцезнаходження виробника або особи, яка поставила суб`єкту господарювання цю продукцію. Відповідно до ч.3 ст.24 Закону № 2735-VI під час проведення перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів на підставах, визначених підпунктом "б" пункту 2 частини першої цієї статті, об`єктом перевірки є документи, що містять інформацію про походження продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо). Якщо розповсюджувач протягом узгодженого з органом ринкового нагляду строку не надав йому зазначені документи, такий розповсюджувач вважається особою, що ввела цю продукцію в обіг. Під час перевірки характеристик продукції на підставі, визначеній в абзаці третьому підпункту "б" пункту 2 частини першої цієї статті, орган ринкового нагляду також проводить перевірку умов зберігання відповідної продукції. Як вбачається з матеріалів справи, оскільки товар, який реалізовував позивач, не відповідав вимогам п.п. 27, 28 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, п.п. 27, 28 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077 та п.п. 42, 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355, товар було повернуто і позивачем повідомлено Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області по ланцюгу хто є постачальником та надано відповідні документи для усунення недоліків. В суді апеляційної інстанції представник відповідача не заперечував, що на момент прийняття оскаржуваних рішень Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області було обізнане про повернення позивачем товарів, визначених рішеннями про вжиття обмежувальних заходів від 31.03.2021 року. Посилання апелянта на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року у справі №520/12867/21, яке набрало законної сили 16.09.2021 року, \~встановлено факт порушення суб`єктом господарювання вимоги п.2 та п.3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», що не зобов`язує повторно доказувати зазначені обставини, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки вказаним рішенням не досліджувались та не встановлювались обставити , які слугували підставою для прийняття оскаржуваних постанов №5.0-40, №5.0-41, №5.0-42, №5.0-43, №5.0-44, №5.0-45, №5.0-46, №5.0-47, №5.0-48, №5.0-49 від 25.05.2021, судом не надавалась оцінка \~правомірності їх прийняття , тобто , вказане рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року у справі №520/12867/21 не є підставою для звільнення від доказування в розумінні ст. 78 КАС України \~. Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень. Відповідачем жодних належних доказів на підтвердження правомірності спірних рішень, яке є предметом оскарження, надано не було. Доводи апеляційної скарги є безпідставними, не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, зміст апеляційної скарги містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено, в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано, в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено, які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем було вчинено всі дії щодо обмеження реалізації товару, який не відповідає вимогам п.п. 27, 28 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, п.п. 27, 28 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, п.п. 31, 32 Технічного регламенту електромагнітної сумісності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077 та п.п. 42, 43 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355, а тому оскаржувані рішення прийняті з порушенням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29). \~ Згідно з приписами ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін. Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують. Таким чином, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийнятим на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, ухваленим з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу \~без задоволення, а судове рішення без змін. Враховуючи те, що ця справа була розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, дане рішення (постанова) суду апеляційної інстанції відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Результат розгляду: denied