Рішення адміністративного суду від 2022-02-16 00:00:00+02

31.05.2019р. позивач Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба звернувся з позовом до [PERSON] в якому просив суд, стягнути витрати, пов`язанні з утриманням у вищому навчальному закладі в розмірі 320 577,74 грн. Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.09.2019р. позов задоволено. Не погоджуючись із даним рішенням, апелянт [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом порушено норми матеріального та процесуального права. Апелянт просить суд, рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.09.2021р. скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в позові. Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку ст.126 КАС України, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ст.313 КАС України. ст.229 КАС України передбачено, що фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ч.2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 26.08.2015р. Міністерство оборони України в особі тво. начальника Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба Алімпієва А.М. укладено контракт з [PERSON] про проходження військової служби (навчання) у Збройних Силах України. 19.03.2018р. [PERSON] подав рапорт про відрахування з числа курсантів Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба у зв`язку з розірванням контракту через відмову проходити військову службу на посадах офіцерського складу. Із витягну наказу начальника Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба від 14.05.2018р. №121 (по стройовій частині) солдата [PERSON] відраховано від подальшого навчання у зв`язку з розірванням контракту через відмову проходити військову службу на посадах офіцерського складу після закінчення вищого навчального закладу, припинено чинність дії контракту про проходження військової служби (навчання) у Збройних Силах України курсантами вищого військового навчального закладу у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту, виключено із списків змінного складу університету і всіх видів забезпечення та визначено утримати суму у розмірі 320 577,74 грн. за період навчання в університеті. З загального розрахунку коштів на відшкодування витрат пов`язаних з утриманням від 15.05.2018 №420 видно, що Харківський національний університет Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба поніс фактичні витрати, пов`язані з утриманням курсанта [PERSON] в розмірі 320 577,74 грн. а саме: 276 796,89 грн. по грошовому забезпеченню, 34 246,50 грн. по продовольчому забезпеченню, 72,23 грн. по медичну забезпеченню, 1074,33 грн. по перевезенню до місця щорічної основної та канікулярної відпустки та у зворотному напрямку 8387,79 грн. по оплаті комунальних послуг і вартості спожитих енергоносіїв. ч.2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Із змісту ст.122 КАС України видно, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. Відповідно до положень ч.10 ст.25 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» курсанти в разі дострокового розірвання контракту через небажання продовжувати навчання або через недисциплінованість, систематичне невиконання умов контракту військовослужбовцем, невиконання освітньої програми (індивідуального навчального плану - за його наявності) та в разі відмови від подальшого проходження військової служби на посадах осіб офіцерського складу після закінчення закладу вищої освіти, а також особи офіцерського складу, які звільняються з військової служби протягом п`яти років (десяти років - для осіб офіцерського складу, які оволоділи спеціальностями льотного складу авіації) після закінчення вищого військового навчального закладу або військового навчального підрозділу закладу вищої освіти відповідно до п.п. "д", "е", "є", "з", "и" п.1 та п.п. "д", "е", "є", "ж", "з" п.2 ч.5 ст.26 цього Закону, відшкодовують Міністерству оборони України та іншим центральним органам виконавчої влади, яким підпорядковані ці заклади освіти, витрати, пов`язані з їх утриманням у закладі вищої освіти, відповідно до порядку і умов, встановлених Кабінетом Міністрів України. У разі відмови від добровільного відшкодування витрат таке відшкодування здійснюється у судовому порядку. Постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.2006р. №964 затверджено Порядок відшкодування курсантами та особами офіцерського складу витрат, пов`язаних з їх утриманням у закладах вищої освіти (далі - Порядок №964), який визначає механізм відшкодування курсантами в разі дострокового розірвання контракту через небажання продовжувати навчання або через недисциплінованість, систематичне невиконання умов контракту військовослужбовцем, невиконання освітньої програми (індивідуального навчального плану за його наявності) та в разі відмови від подальшого проходження військової служби на посадах осіб офіцерського складу після закінчення закладу вищої освіти, а також особами офіцерського складу, які звільняються з військової служби протягом п`яти років (десяти років - для осіб офіцерського складу, які оволоділи спеціальностями льотного складу авіації) після закінчення вищого військового навчального закладу або військового навчального підрозділу закладу вищої освіти (далі - заклади вищої освіти) відповідно до підпунктів "д","е","є", "з","и" п.1 та підпунктів "д", "е", "є", "ж", "з" п. 2 ч.5 ст.26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", витрат, пов`язаних з їх утриманням у закладі вищої освіти (далі - витрати). В п.7 Порядку №964 передбачено, що у разі відмови курсанта або особи офіцерського складу добровільно відшкодувати витрати, стягнення їх сум здійснюється у судовому порядку. Колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи ч.5 ст.122 КАС України. Тобто, у цьому випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення з позовом до суду. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.12.2021р. у справі № 420/9694/20. Крім того, Верховний Суд, в постанові від 11.02.2021р. в справі № 360/917/19 дійшов висновків, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи ч.5 ст.122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. Разом з тим, Івано-Франківській окружний адміністративний суд ухвалою від 02.07.2019р. поновлюючи строк звернення з позовом до суду помилково обчислював строк звернення до суду з моменту отримання ухвали Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 01.04.2019р. у справі № 344/21425/18 про закриття провадження у справі. Як видно з загального розрахунку № 420 від 15.05.2018р. №420 \~ [PERSON] зобов`язано добровільно відшкодувати витрати на утримання в Харківському національному університеті \~Повітряних Сил імені Івана Кожедуюа не пізніше п`ятнадцяти днів з дати видання наказу про відрахування відповідача. \~З даним розрахунком останній ознайомився 15.05.2018р. (а.с.17) п.7 Порядку №964 передбачено, що у разі відмови курсанта або особи офіцерського складу добровільно відшкодувати витрати стягнення їх сум здійснюється у судовому порядку. Тобто, строк звернення до суду з позовом про невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, у даному випадку, необхідно обчислювати з наступного дня після закінчення строку для добровільного відшкодування витрат. Отже, починаючи з 16.05.2018р., на наступний день після того, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів, розпочався перебіг строку звернення з позовом до суду. Апеляційний суд вважає, що позивач, 15.05.2018р. повідомивши [PERSON] про добровільну сплату витрат пов`язаннях з його утриманням у закладі вищої освіти, звернувся до суду з пропуском місячного строку звернення \~з позовом до суду, встановленого ч.5 ст.122 КАС України, а саме 31.05.2019р. Згідно ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. ст.123 КАС України, передбачено, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала. Суд може встановити наявність підстав для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала позовну заяву. При цьому, поновлюючи строк звернення з позовом до суду, суд першої інстанції вважає, що поважною причиною пропуску строків звернення з позовом до суду, є Ухвала Івано-Франківського міського суду від 01.04.2019р. в справі №344/21425/18 якою провадження у справі закрито. Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що дана обставина жодним чином не може вказувати на дотримання позивачем місячного строку звернення з позовом до суду. За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що позивач пропустив місячний строк звернення з позовом до суду без поважних причин, що є підставою для залишення позову без розгляду в порядку ст.123 КАС України. ст.319 КАС України передбачено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно ст.238,240 цього Кодексу. Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. ст. 317 КАС України визначено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи тому, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції слід скасувати та прийняти нову постанову, якою позов залишити без розгляду.

Результат розгляду: partial