Рішення адміністративного суду від 2023-02-08 00:00:00+02

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД» з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, у якому просило суд визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві № 99 від 18.11.2021. Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначив про те, що оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки товариство позивача не створювало перешкод у проведенні перевірки, а стороною відповідача було допущено ряд процедурних порушень під час проведення виїзної перевірки. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2022 р. у задоволенні позову відмовлено повністю. Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій вказує на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального права, тому, просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.11.2023 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 25.01.2023. Судом оголошувалась 25.01.2023 по справі перерва до 08.02.2023, у зв`язку із технічними причинами (неможливістю забезпечити розгляд апеляційної скарги в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів). Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України. У судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню з наступних підстав. За матеріалами справи, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві видано направлення на проведення перевірки від 03.11.2021 № 4088 щодо проведення планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІТ-ТРЕЙД» з відбором зразків для проведення їх експертизи (випробування) за адресою: м. Київ, Спортивна площа, б. 1-А, торгівельні заклади розташовані в ТРЦ «Гулівер» у період з 03.11.2021 по 08.11.2021. 03.11.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві прийнято рішення про відбір зразків продукції № 216, а саме, пристрою для нагрівання тютюну ТМ GLO Pro G203 та ТМ GLO НYPER+ G403, виробник Британія. 03.11.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт відбору зразків. 03.11.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві сформовано запит № 06-2/18505, у якому зазначено про необхідність ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» надати належним чином завірені копії документів, що дають змогу відстежити ланцюг постачання (товарно-супровідна документація, договори) на продукцію, що вказана в акті відбору зразків продукції № 216 від 03.11.2021 в термін до закінчення перевірки. За результатами перевірки, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт від 03.11.2021 № 5154/601 (далі - акт перевірки). Висновками вказаного акту перевірки встановлено порушення підпунктів 12, 28, 38 Додатку 4 «Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1067 від 16.12.2015 року, підпунктів 17, 25, 32, 38, 40, 41 Додатку 4 «Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання», затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 16.12.2015, підпунктів 19, 25, 27 «Технічного регламенту обмеження використання деяких небезпечних речовин в електричному та електронному обладнанні», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №139 від 10.03.2017, пункту 6 частини 4 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», статті 188-37 Кодексу України про адміністративні правопорушення», що мало прояв у невідповідності продукції GLO Pro G203 та GLO HYPER+ G403 вимогам технічних регламентів, що розповсюджуються на неї, а саме: на пристроях нагрівання виробником та імпортером не зазначено своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку та контактну поштову адресу. Також в акті перевірки зафіксовано факт створення позивачем перешкод у проведенні перевірки характеристик, а саме: створено перешкоду виконання законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірок шляхом: відмови від підпису Рішення про відбір зразків продукції від 03.11.2021 № 216, Акту відбору зразків продукції №216, Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів про тимчасову заборону надання продукції на ринку від 03.11.2021 №216, запит про надання інформації від 03.11.2021 № 06-2/18505 та ненадання документів, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень, що унеможливлює подальше проведення перевірки. В акті зафіксовано обставини відмови позивача від підпису та отримання ним примірника останнього. Також, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт про створення перешкод посадовій особі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері ринкового нагляду № б/н від 03.11.2021, у якому зазначено про те, що ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» створюються перешкоди виконанню законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірок шляхом: відмови від підпису Рішення про відбір зразків продукції від 03.11.2021 №216, Акту відбору зразків продукції № 216, Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів про тимчасову заборону надання продукції на ринку від 03.11.2021 № 216, запит про надання інформації від 03.11.2021 № 06-2/18505 та ненадання документів, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень, що унеможливлює подальше проведення перевірки (далі - акт б/н). На підставі висновків акта № б/н, відповідачем було винесено постанову про накладання штрафу від 18.11.2021 № 99, якою на ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» накладено штраф у розмірі 10000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 170000,00 грн. Позивач вважає, що жодних перешкод у проведенні перевірки допущено не було, тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню, що і зумовило позивача на звернення до суду з даним позовом. Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що створення перешкод у здійсненні ринкового нагляду безпосередньо полягає не у відмові позивача підписати рішення про відбір зразків, рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 03.11.2021 №216, від 03.11.2021 № 06-2/18505, а безпосередньо у ненаданні ним документів, які дають можливість придбання продукції з метою проведення досліджень до закінчення перевірки, що в подальшому, унеможливило проведення такого дослідження. Натомість, апелянт вважає вказані висновки суду першої інстанції необґрунтованими та помилковими, оскільки судом не було встановлено всі фактичні обставини справи, не досліджено відеозапис перевірки, з якого чітко вбачається про не створення перешкод у проведенні перевірки. З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на таке. Державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам. Підпунктом 7 п. 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 667, передбачено, що Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду: - проводить перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування); - приймає у випадках та порядку, визначених законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснює контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень. Отже, відповідач, в розумінні положень Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», є територіальним органом ринкового нагляду. Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлює Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2010 № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI). Відповідно до частини 1 статті 2 Закону № 2735-VI, дія цього Закону поширюється на відносини щодо: здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п`ятій цієї статті. За приписами ч. 2 ст. 7 Закону № 2735-VI, суб`єкти господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції користуються іншими правами, визначеними цим Законом, Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», іншими нормативно-правовими актами (у тому числі технічними регламентами), а в межах здійснення ринкового нагляду - також правами, визначеними Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відповідно до норм п. 5 ст. 10 Закону № 2735-VI, повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та іншими законами України. Згідно із пунктами 1, 3-6 частини 1 статті 15 Закону № 2735-VI, посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право: проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та обстеження зразків продукції, відбирати зразки продукції і забезпечувати проведення їх експертизи (випробування); вимагати від суб`єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. За згодою органу ринкового нагляду документи і матеріали, необхідні для здійснення ринкового нагляду, їх копії можуть надаватися йому мовою оригіналу або іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, якщо ця мова є зрозумілою для посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб`єкти господарювання зобов`язані у строк не більше ніж тридцять робочих днів за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду; вимагати від посадових осіб суб`єктів господарювання та фізичних осіб - підприємців надання у погоджений з ними строк усних чи письмових пояснень з питань, що виникають під час проведення перевірок і вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу до суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та встановлених вимог; складати на основі актів перевірок протоколи про адміністративні правопорушення у сфері здійснення ринкового нагляду та розглядати справи про відповідні адміністративні правопорушення згідно із законом України. Відповідно до норм частини 1 статті 23 Закону № 2735-VI, під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону. Згідно положень статті 23-1 Закону № 2735-VI, для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція. На підставі наказу оформляється направлення на проведення перевірки, яке підписується керівником органу ринкового нагляду або його заступником із зазначенням його прізвища, імені та по батькові і засвідчується печаткою відповідного органу. У направленні на проведення перевірки зазначаються: а) найменування органу ринкового нагляду, що здійснює перевірку; б) номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється перевірка; в) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції); г) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо); ґ) підстави для проведення перевірки; д) список посадових осіб органу ринкового нагляду, які беруть участь у здійсненні перевірки, із зазначенням їх посади, прізвища, імені та по батькові; е) список осіб, які залучаються до здійснення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону; є) дата початку та дата закінчення перевірки; ж) тип перевірки (планова або позапланова); з) інформація про проведення попередньої перевірки (тип перевірки, дата початку та строк її здійснення). Направлення є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення перевірки. Посадова особа органу ринкового нагляду не має права здійснювати перевірку без направлення на проведення перевірки та службового посвідчення. За результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає акт, який повинен містити такі відомості: а) найменування органу ринкового нагляду, а також посади, прізвища, імена та по батькові посадових осіб, які здійснили відповідний захід; б) дату та номер складання акта; в) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо); г) найменування юридичної особи, її місцезнаходження або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, її місце проживання, телефон, інші відомості, що дають змогу ідентифікувати осіб, що є виробниками, уповноваженими представниками, імпортерами або розповсюджувачами відповідної продукції; ґ) тип перевірки (планова або позапланова); д) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції); е) прізвища, імена та по батькові осіб, які залучаються до проведення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону. Посадова особа органу ринкового нагляду зазначає в акті детальний опис порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки, з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду, які здійснювали перевірку, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо здійснення перевірки є невід`ємною частиною акта органу ринкового нагляду. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи підписати акт посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, або уповноваженій нею особі в останній день перевірки, а другий зберігається в органі ринкового нагляду. Частинами 1, 2 статті 27 Закону № 2735-VI, регламентовано, що відбір зразків продукції здійснюється за умови повного відшкодування власнику такої продукції їх вартості. Відбір зразків продукції і проведення їх експертизи (випробування) здійснюються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі вмотивованого письмового рішення керівника органу ринкового нагляду або його заступника. Тож, з наведеного слідує, що для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції, орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція, за результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає відповідний акт. Колегія суддів наголошує на тому, що для правильного вирішення даного спору, слід виокремити та встановити, за які саме дії/бездіяльність було притягнуто позивача до відповідальності у вигляді штрафу та перевірити, чи мали місце такі обставини та чи було допущено порушення, саме за яке було прийнято постанову про накладення штрафу. Так, з оскаржуваної постанови № 99 від 18.11.2021 вбачається, що відповідач наклав на позивача штраф на суму 170000 грн. саме за створення перешкод у виконанні вимог посадових осіб органів ринкового нагляду, шляхом відмови від відбору зразків продукції на проведення випробування та підпису рішення про відбір зразків продукції від 03.11.2021 № 216; акту відбору зразків продукції від 03.11.2021 року; рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів про тимчасову заборону надання продукції на ринку від 03.11.2021 № 216, запиту щодо надання інформації від 03.11.2021 № 06-2/18505 та ненадання документів, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень, за що передбачено відповідальність згідно п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». (а.с. 14 т. 1) Тобто, з наведеного слідує, що позивача було притягнуто до відповідальності за 1) не підписання документів/матеріалів перевірки; 2) ненадання документів, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень, за що передбачено відповідальність згідно п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Всі інші обставини та документи, складені під час проведення перевірки позивача лежать поза межами розгляду даного спору. Відповідно до приписів п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції неправильно застосував норму пункту 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», про підстави притягнення до відповідальності, в результаті чого, зробив безпідставний висновок про законність постанови відповідача про накладення штрафу. Як видно з оскаржуваної постанови, на позивача накладено штраф на підставі пункту 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (Закон № 2735). У зазначеній нормі закону передбачена відповідальність за «створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, тобто, диспозиція статті, як підставу накладення штрафу передбачає здійснення суб`єктом протиправної поведінки у формі: активних дій, як створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та бездіяльності, як невиконання встановлених цим законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. Тобто, відповідач притягнув позивача до відповідальності не за активні дії у формі здійснення перешкод через недопущення до проведення перевірки, а за реалізацію права позивача не підписувати документи в разі незгоди з ними. Більше того, як вбачається з відеозапису перевірки та пояснень сторін під час розгляду апеляційної скарги, директор магазину «GLО» не відмовився підписати документи взагалі, а лише в конкретний день 03.11.2021 року, оскільки потребував додатковий час для ознайомлення в межах строку перевірки. Водночас, висновок суду першої інстанції про те, що створення перешкод у здійсненні ринкового нагляду безпосередньо полягає не у відмові позивача підписати рішення про відбір зразків, рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 03.11.2021 № 216, від 03.11.2021 № 06-2/18505, а безпосередньо у ненаданні ним документів, які дають можливість придбання продукції з метою проведення досліджень до закінчення перевірки, що в подальшому, унеможливило проведення такого дослідження, на переконання колегії суддів, є помилковим, позаяк спростовується змістом оскаржуваної постанови, в якій чітко зазначено, що створення перешкод виявилось у не підписанні документів перевірки та ненаданні документів для придбання продукції з метою проведення досліджень. Суд першої інстанції також зазначив, що ТОВ «ХІТ-ТРЕЙД» безпідставно не надано документи Управлінню, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень, що унеможливило проведення таких досліджень як таких, проте, такі висновки суду не ґрунтуються на фактичних обставинах справи, адже судом не було досліджено відеозапис перевірки, на який посилався позивач та який був долучений до матеріалів справи. На відео (№ 2207 час здійснення запису 17:14, 03.11.2021) часова мітка інтервал 00:25 - 00:35) зафіксовано діалог перевіряючого з органу державного ринкового нагляду з керуючим магазином «GLO» в бізнес-центрі «Гулівер» (місто Київ), який свідчить про те, що перевіряючий, маючи бажання придбати продукцію в процесі відбору її зразків, попросив керуючого магазином зв`язатись з бухгалтерією для підготовки рахунку-фактури та видаткової накладної на продукцію. Під час розгляду апеляційної скарги судом встановлено, що перевіряючий обрав спосіб розрахунку за продукцію (відбору зразків для дослідження) не готівковим шляхом, не із застосуванням платіжного терміналу, а шляхом переказу коштів з рахунку на рахунок за виставленими реквізитами. Як вбачається з відеозапису, керуючий магазином не відмовився від надання такої документації, надалі, керуючий магазином зателефонував в бухгалтерію, а враховуючи те, що головний офіс компанії ТОВ «Хіт-Трейд» знаходиться в місті Одеса, перевірка відбувалась наприкінці робочого дня, керуючий магазином «GLO» в місті Києві не міг надати розрахункові документи день в день 03.11.2021. Також, відеозаписом підтверджується (файл № 2208 час здійснення запису 20:36, 03.11.2021) часова мітка інтервал 00:00 - 00:41), що керуючий магазином «GLO» не відмовлявся надати документи перевіряючим саме для придбання продукції з метою проведення досліджень, як помилково встановив суд першої інстанції, а відмовився підписати інші документи, а саме, рішення про відбір зразків продукції, акт відбору зразків продукції, запит щодо надання інформації; керуючий магазином відмовився підписати ці документи саме в цей день - 03.11.2021, та повідомив перевіряючих про можливість їх підписання пізніше, адже строк перевірки відповідно до направлення становив з 03.11.2021-08.11.2021. Тобто, наведеним спростовується висновок суду про те, що позивач перешкоджав проведенню перевірки саме шляхом ненадання документів для придбання продукції для проведення досліджень. На наступний день та у інші дні визначені для проведення перевірки (після 03.11.2021 року) перевіряючі не з`являлися до магазину, повторно не зверталися для отримання документів, які дають можливість здійснити придбання продукції з метою проведення досліджень (накладна, рахунок-фактура), незважаючи на те, що строк проведення перевірки тривав до 08.11.2021 року. Позивач зі своєї сторони дотримувався п. 17 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами, затверджені Наказом Міністерства економіки України № 104 від 19.04.2007, де вказано, що «розрахунки за продані товари та надані послуги можуть здійснюватися готівкою та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) відповідно до законодавства. Тобто, не передбачено/не є типовим для магазину - об`єкту роздрібної торгівлі, продаж продукції на умовах пост-оплати у безготівковому вигляді, як вимагали перевіряючі. Тому, перевіряючих було проінформовано, що для оцінки можливості оплати товару відповідачем у безготівковій формі вимагається додатковий часу для консультацій з працівниками бухгалтерії та юристами позивача, які не знаходяться за адресою магазину у місті Києві. Отже, суд неповно дослідив обставини проведення перевірки та дійшов помилкового висновку про здійснення позивачем перешкод у проведенні перевірки через ненадання документів для оплати продукції з метою проведення досліджень. Під час розгляду апеляційної скарги встановлено, що вимога перевіряю чого щодо надання рахунку-фактури і видаткової накладної для здійснення придбання зразків продукції пролунала о 17:14, що підтверджує відеозапис № 2207 (час здійснення запису 17:14, 03.11.2021, часова мітка інтервал 00:28 - 00:33). Як видно з відеозапису, керуючий магазином підбирав примірники продукції для відібрання її зразків та сприяв проведенню перевірки, проте здійснення придбання продукції стало неможливим 03.11.2021 року з причин, які не залежали від позивача, а саме: представники Управління лише о 17:14 повідомили керуючому магазином про те, що придбання продукції передбачається у безготівковій формі через виставлення рахунку-фактури та оформлення видаткової накладної. Оплата банківською карткою або готівкою за словами представників Управління була для них неможливою. Здійснити підготовку та оформлення рахунку-фактури та видаткової накладної за 45 хвилин було неможливим, оскільки сам керуючий магазином не мав повноважень видавати такі документи, враховуючи те, що це не входить до його повноважень (посадова інструкція додана до матеріалів справи). Рахунок-фактура та видаткова накладна готуються бухгалтером за вказівкою директора підприємства, та після погодження юрисконсультом підприємства. Операція з виставлення рахунку-фактури та оформлення видаткової накладної з будь-яким іншим покупцем, ніж роздрібним споживачем у торговій точці, є нетиповою для ТОВ «Хіт-Трейд» операцією, адже у видатковій накладній треба було вказати, який саме орган виступає покупцем, перевірити податковий статус платника, вказати реквізити. Також, підлягає врахуванню й те, що попри неможливість виставлення рахунку-фактури та видаткової накладної в перший день перевірки 03.11.2021 року, керуючий магазином не відмовлявся надати такі документи, а запевнив про можливість їх надання пізніше в межах періоду перевірки до 08.11.2021 року. Щодо посилань представників відповідача у судовому засіданні на те, що сторона позивача не зверталася до відповідача із наданням вказаних платіжних документів, колегія суддів зазначає, що законодавством не передбачено обов`язку позивача самостійно звертатись до контролюючого органу та надавати такі документи поза межами місця проведення перевірки, також зважаючи на те, що строк перевірки був визначений з 03.11.2021 по 08.11.2021, тобто, контролюючий орган мав підстави та право вимагати та отримати такі документи з 04.11.2021 по 08.11.2021 безпосередньо в приміщенні магазину, в якому проводилась перевірка, проте цього не було зроблено. Тож, висновки суду першої інстанції про те, що створення позивачем перешкод у здійсненні ринкового нагляду безпосередньо полягає у ненаданні ним документів, які дають можливість придбання продукції з метою проведення досліджень спростовуються відеозаписами, які не були досліджені судом та призвели до неправильних висновків про наявність складу правопорушення у діях позивача. Також, колегія суддів акцентує увагу на тому, що відмова від підписання документів перевірки, є правом суб`єкта господарювання та жодним чином не перешкоджає контролюючому органу виконувати функції, покладені на нього законодавством при проведенні перевірки та оформленні її результатів. Підсумовуючи, колегія суддів дійшла висновків про те, що: 1) не підписання (відмова від підпису) документів/матеріалів перевірки, є правом а не обов`язком суб`єкта господарювання, що жодним чином не перешкоджає суб`єкту владних повноважень оформити результати перевірки та не створює перешкод; 2) матеріалами справи підтверджується, що допуск до перевірки з боку позивача був, жодних перешкод у проведенні перевірки не мало місце; 3) відмови підготувати та надати платіжні документи для придбання продукції шляхом переказу коштів з рахунку на рахунок не встановлено; 4) перевірка була розпочата та закінчена за один день, відповідач не виходив на перевірку у інші дні перевірки за наказом та не дочекався від позивача підготовки з головного офісу платіжних документів для придбання продукції для відбору зразків; 5) судом першої інстанції помилково розтлумачено та застосовано п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону; 6) за даних обставин, відсутні всі елементи (об`єктивної сторони) правопорушення. Щодо посилань сторони позивача на процедурні порушення під час проведення перевірки (оформлення рішення та акта про відбір зразків були підписані наперед тощо), які були оцінені судом першої інстанції, колегія суддів вважає, що такі посилання /обставини не мають вирішального значення для розгляду даного спору та не мають оцінюватись судом, позаяк, предметом є рішення про накладення штрафу за створення перешкод у проведенні перевірки, що має бути перевірено, а інші дії та рішення відповідача, вчинені/прийняті при проведенні перевірки, не є предметом розгляду в даній справі. Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення суду першої інстанції, у відповідності до ст. 317 КАС України, підлягає скасуванню, у зв`язку з неповним з`ясуванням всіх обставин справи та порушенням норм матеріального права. У відповідності до приписів ч. 1 ст. 139 КАС України, судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у розмірі 6375,00 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпродспоживслужби у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІТ-ТРЕЙД".

Результат розгляду: granted