Рішення адміністративного суду від 2022-09-28 00:00:00+03

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД», звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням змін та уточнень, просить суд: - визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021; - зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» від 30.07.2021 №17 та від 30.08.2021 №6 днем їх надходження. В обґрунтування позивних вимог позивач вказував на протиправність віднесення його до ризикових підприємств, з огляду на невмотивованість та безпідставність спірних рішень № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021. Оскільки наслідком цих рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку було зупинення реєстрації податкових накладних від 30.07.2021 № 17 та від 30.08.2021 № 6, позивач вважав наявним у нього право на реєстрацію цих податкових накладних. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2021 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД" до Головного управління ДПС у Харківській області як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено. Визнані протиправними та скасовані рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №5910 від 31.07.2021 та №6214 від 17.08.2021. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» від 30.07.2021 №17 та від 30.08.2021 №6 днем їх надходження. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД" сплачену суму судового збору в розмірі 2270 грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД" сплачену суму судового збору в розмірі 2270 грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України. Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з необґрунтованості рішення ГУ ДПС у Харківській області Суд та обґрунтованості вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних. Головне управління ДПС у Харківській області, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.09.2020 по справі № 520/8895/2020, прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невірне застосування судом першої інстанції ст. 201 ПК України та Порядку № 1165, оскільки внесення до системи АІС «Податковий блок» відповідності позивача критеріям ризикованості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Також вказав на дискреційність власних повноважень щодо реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. Представник позивача правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. Відповідно до ч. 3 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, зазначає таке. Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам законності та обґрунтованості з огляду на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. Так, судом першої інстанції не встановлені обставини винесення рішень комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021, не надано їм жодної юридичної оцінки, як і не наведено жодних норм, які мають застосовуватися до спірних правовідносин. Колегією суддів встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» зареєстровано як юридична особа та є платником податку на додану вартість. З витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань колегія суддів встановила, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» здійснює такі види економічної діяльності (КВЕД): - 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві, - 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів, - 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами, - 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, - 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, - 77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання, - 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, - 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, - 49.41 Вантажний автомобільний транспорт (т. 1 а.с. 15-19). ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №5910 від 31.07.2021, яким прийнято рішення про відповідність ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку з наявністю ознаки проведення ризикових операцій (т. 1 а.с. 13). 10.08.2021 позивач звернувся до ГУ ДПС у Харківській області з повідомленням про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, в якому просив про виключення ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» з переліку платників, які відповідають \~критеріям ризиковості. За наслідками розгляду вказаних повідомлення про надання інформації та копій документів ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 6214 від 17.08.2021, яким, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 10.08.2021, прийнято рішення про відповідність ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЛІГА ТРЕЙД» критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку з наявністю ознаки проведення ризикових операцій (т. 1 а.с. 14). В ході здійснення власної господарської діяльності позивачем були виписані та надіслані на реєстрацію до Єдиного державного реєстру накладних податкові накладні № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021(т. 4 а.с. 64-65, 67-68), відповідно до яких позивач отримав послуги з оренди приміщення від ТОВ «АГРОЛІГА-ТРЕЙД». Колегією суддів з квитанції (т. 4 а.с. 66, 69) встановлено, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК № 6 від 31.08.2021 та №17 від 31.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Підставою зупинення реєстрації вказаних накладних у ЄРПН податковий орган визначив те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропонував надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач звернувся до ГУ ДПС у Харківські області з повідомленням про подання пояснень та копій документі щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено та надав відповідний пакет документів. Рішеннями Комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунок коригування в єдиному реєстрі податкових накладних від 11.10.2021 № 3225018/43616554 та № № 3225017/43616554 відмволено у реєстрації податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021 з підстав неподанням платником податків розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. Позивач, вважаючи протиправними рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021 та наявним у нього право на реєстрацію податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та №17 від 31.07.2021, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду за захистом своїх прав. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги відповідача та скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нового судового рішення про задоволення позовних вимог з таких підстав та мотивів. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі по тексту - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Згідно з п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. В силу п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок №569). Зокрема, п. 12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації. Відповідно до п.п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 (далі за текстом - Порядок № 1165). За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації. Відповідно до п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Відповідно до п. 6 та п.7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації № 1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. З положень наведених норм чинного законодавства України чітко та однозначно слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Більш того, колегія суддів звертає увагу на те, що абз. 14 п. 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165, на відміну від раніше існуючого Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМ України від 21.02.2018 №117, передбачено право на оскарження рішення податкового органу щодо включення платника податків до реєстру платників податків. Висновки колегії суддів відповідають правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 по справі № 340/474/20. Дослідивши зміст спірних рішень № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості колегією суддів встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація "наявні ознаки проведення ризикових операцій". При цьому не наведено ані змісту (розшифрування) самої податкової інформації, ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях. Разом з цим, згідно з Порядком № 1165, в якості підстави, повинно бути зазначено відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація. За визначенням пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, які є додатком 1 до Порядку № 1165, до критеріїв ризиковості платника податку віднесено - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування. В спірному рішенні в якості податкової інформації зазначено лише, що наявні ознаки проведення ризикових операцій. Також на обґрунтування правомірності вказаних рішень податковий орган у своєму відзиві на позов посилається лише на наявність у нього «обґрунтованих сумнівів(розумних припущень)», при цьому зміст таких сумнівів та припущень не розкривається жодним чином. Під час розгляду справи контролюючим органом не подано до ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі можуть характеризуватися ознаками недодержання вимог чинного законодавства України. У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Колегія суддів вважає, що не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в спірному рішенні, як це передбачено п. 8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах. Згідно з п. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Обов`язок доведення відповідності оскарженого рішення (діяння) закону за критеріями п. 2 ч. 2 КАС України, який покладено відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, останній не виконав. З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку суду про наявність підстав для скасування рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021, як такого, що прийнято без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо. При цьому, колегія суддів враховує, що відповідач власним рішенням № 7345 від 23.11.2021 виключив позивача з переліку ризикових підприємств, проте наведені рішення № 5910 від 31.07.2021 та № 6214 від 17.08.2021 призвели до негативних наслідків для позивача у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку про необхідність їх скасування. Щодо позовних вимог про реєстрацію податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021, колегія суддів зазначає таке. Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п. 8 Порядку № 1165). Відповідно до п. 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. Згідно з п. 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Як вбачається зі змісту отриманих платником податків - позивачем копій квитанцій відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Підставою зупинення реєстрації вказаних накладних у ЄРПН податковий орган визначив те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Критерії ризиковості платника податку визначені у Додатку №1 до Порядку № 1165. Відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. При цьому, Критерії ризиковості здійснення операцій визначені у Додатку № 3 до Порядку № 1165. Відповідно до п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС. Аналіз п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції таких ознак мають існувати визначені цими пунктами передумови, а також для підтвердження відповідності господарських операцій вказаним критеріям слід навести обґрунтований розрахунок за цими критеріями, яким відповідає платник податку (пп. 2 п. 11 Порядку № 1165). Так, з досліджених колегією суддів квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних встановлена відсутність будь-яких розрахунків, що не відповідає вимогам пп. 2 п. 11 Порядку № 1165. Відповідно до п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Згідно з п. 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства. Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії державної податкової служби повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної. Згідно з вимогами п. 9, 10 та 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до п. 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до п. 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства. Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що внаслідок зупинення реєстрації податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021, на вимогу контролюючого органу позивачем до ГУ ДПС у Харківській області надіслано повідомлення щодо надання пояснення та/або копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. Разом з повідомленням платником податків було надіслано до податкового органу додатки (акти виконаних робіт, акти надання послуг, договори оренди, договори суборенди, банківські виписки, оборотно-сальдові виписки, форма 20-ОПП). Колегія суддів зазначає, що вказані первинні документи та пояснення стосовно здійснених господарських операцій позивачем були надані до ГУ ДПС у Харківській області після зупинення реєстрації податкових накладних, та, на переконання колегії суддів, були достатніми для прийняття рішень про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкової накладної. Більш того, єдиною підставою для зупинення реєстрації вказаних податкових накладних було безпідставне віднесення позивача до ризикових платників податку, що було встановлено в ході розгляду цієї справи по суті. Разом з цим, колегія суддів вважає, що з наданих квитанцій про зупинення реєстрації спірних податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021, відзиву на позов та апеляційної скарги неможливо встановити, яким чином ГУ ДПС у Харківській області дійшло висновку про те, що операція з передачі в суборенду приміщення позивач та/або його контрагенти відповідають п.8 критеріїв ризиковості платника податку. Колегія суддів зауважує, що в силу ч. 2 ст. 2 КАС України будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття. Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності. Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.18 у справі №822/1817/18, від 02.04.19 у справі №822/1878/18. ГУ ДПС у Харківській області у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних, складених позивачем у ЄРПН. Як встановлено пунктами 19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. Зважаючи на те, що підставою для відмови в реєстрації податкових накладних контролюючим органом обрано відповідність податкових накладних № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021 критеріям ризиковості платника податку, що не знайшло свого підтвердження у ході судового розгляду справи, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні № 6 від 31.08.2021 та № 17 від 31.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29). Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Відповідно п. п. 1, 3, 4 ст. 317 КАС України неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині. З урахуванням наведеного, зважаючи на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про необхідність скасування рішення суду першої інстанції, у зв`язку з його необґрунтованістю та невмотивованістю з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову. Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України. На підставі наведеного,

Результат розгляду: partial