Рішення адміністративного суду від 2023-05-16 00:00:00+03

У 2021 році Фізична особа-підприємець [PERSON] (далі - ФОП [PERSON] ) звернувся до суду з даним позовом, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову від 10 червня 2021 року № 13 про накладення штрафу у сумі 51 000 грн; визнати протиправною та скасувати постанову від 10 червня 2021 року № 14 про накладення штрафу у сумі 51 000 грн. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року у задоволенні позову відмовлено. Не погоджуючись з указаним рішенням, позивач оскаржив його у апеляційному порядку. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2022 року у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відмовлено. Визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 липня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та запропоновано особі, яка подала апеляційну скаргу, протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку у цей же строк. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України. Повернуто позивачеві сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги. Ухвала суду мотивована тим, що позивач не подав до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року. Оскільки станом на 28 липня 2022 року позивач не виконав вимоги ухвали від 08 липня 2022 року, копія якої 11 липня 2022 року була направлена йому засобами електронного зв`язку, апеляційний суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України. Не погодившись з ухвалою апеляційного суду, ФОП [PERSON] подав касаційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення, справу передати за підсудністю для продовження розгляду. Суд заслухавши суддю-доповідача про обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, та, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Цим конституційним положенням кореспондують норми статті 14 Закону України від 02 червня 2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» і статті 13 КАС України. Право на апеляційне оскарження визначено положеннями статті 293 КАС України. Як вбачається з матеріалів справи, 04 червня 2022 року позивач подав апеляційну скаргу на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року. За загальним правилом строк на апеляційне оскарження регламентований статтею 295 КАС України, відповідно до якої апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина друга статті 299 КАС України). Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Тобто, вказаною законодавчою нормою встановлено дві обставини, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження: якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та якщо наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 420/5137/18. Відповідно до частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. В матерілах справи міститься довідка про те, що копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 08 липня 2022 року та копію ухвали про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження від 08 липня 2022 року направлено позивачу на адресу електронної пошти lexordis@ukr.net 11 липня 2022 року, (а.с.197). Водночас матеріали справи не містять підтвердження позивача про отримання листа із вкладенням вказаних ухвал. Відповідно до частини першої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Згідно із частиною четвертою статті 18 КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу. Частиною п`ятою статті 18 КАС України визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Відповідно до частини сьомої статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - «ЄСІТС»). Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII (далі - Закон №2147-VIII) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення. У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку. Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року. Згідно з пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Проте з матеріалів справи неможливо встановити, чи направлені копії ухвал від 08 липня 2022 року до електронного кабінету позивача. Відповідна довідка в матеріалах справи відсутня, тобто підтвердження отримання ФОП [PERSON] копій вказаних ухвал матеріали справи не містять, у зв`язку з чим позивач був позбавлений можливості усунути зазначені в ухвалі недоліки, а саме подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Водночас там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (п. 65 рішення ЄСПЛ від 11 жовтня 2001 року у справі «Гоффман проти Німеччини» («Ноіїтапп V. Сегтапу»); рішення ЄСПЛ від 26 жовтня 2000 року у справі «Кудла проти Польщі» («СиШа V. Роїапй»)). Зважаючи на це колегія суддів уважає, що суд апеляційної інстанції передчасно дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, чим допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали. Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі. З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення касаційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали з направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. З огляду на результат касаційного розгляду справи судові витрати не розподіляються.

Результат розгляду: partial