Рішення адміністративного суду від 2022-02-15 00:00:00+02

[PERSON] у лютому 2021 року звернувся до суду з позовом, в якому просив: \~поновити пропущений з поважних причин строк на подання позовної заяви про визнання протиправним та скасування наказу Національної поліції України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» № 1492 від 02.10.2020 в частині накладення на майора поліції [PERSON] , начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади; \~визнати протиправним та скасувати наказ Національної поліції України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» № 1492 від 02.10.2020 в частині накладення на майора поліції [PERSON] , начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади; \~визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» № 17 о/с від 25 січня 2021 року та поновити [PERSON] на посаді начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області; \~стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь [PERSON] всі види грошового забезпечення відповідно до посади начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з 26 січня 2021 року по день поновлення на службі. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2021 року у задоволенні позову відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, його висновки не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Зазначає, що наказ про звільнення\~ не містить обґрунтовані підстави його прийняття, відповідачем не доведено належними доказами наявність в діях позивача дисциплінарного проступку. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків. Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] з 07.11.2015 проходить службу у Національній поліції України, з 28.10.2019 був переміщений на посаду начальника Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. На підставі доповідної записки заступника голови Національної поліції України про можливі порушення службової дисципліни поліцейськими Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області під час розгляду звернення [PERSON] щодо вчинення невідомими особами в с. Змагання Нікопольського району Дніпропетровської області розпусних дій відносно двох малолітніх дівчат, відповідно до наказу т.в.о. Голови Національної поліції України від 02.09.2020 № 714 було призначено службове розслідування з метою перевірки викладених обставин. В ході службового розслідування було встановлено, що 09.08.2020 о 22:22 год. на спецлінію « 102» надійшло звернення мешканця с. Змагання Нікопольського району Дніпропетровської області про злочин із описом подій, свідком яких він став. На місце події диспетчером ГУНП направлено слідчо-оперативну групу, проте після прибуття на місце події та отримання від заявника підтвердження учинення кримінального правопорушення, слідчий зі складу групи не розпочав невідкладно досудове розслідування, не вніс відомості про вчинений злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не провів огляду місця події. Зібрані матеріали слідчий [PERSON] передав оперативному черговому Нікопольського ВП для долучення до матеріалів ЄО № 22994 від 09.08.2020, який в подальшому передав документи начальнику відділення слідчого відділу Нікопольського ВП, яка також не надала правову кваліфікацію вчиненому злочину, не проконтролювала внесення до ЄРДР відомостей про вчинений злочин та скерувала документи до начальника Нікопольського ВП [PERSON] для розгляду відповідно до\~ Закону України «Про звернення громадян». [PERSON] в свою чергу доручив розгляд матеріалів заступнику начальника сектору превенцїї Нікопольського ВП, яка передоручила проведення перевірки\~ Інспектору з ювенальної превенцїї сектору превенцїї Нікопольського ВП. Перевірку було здійснено в порядку Закону України «Про звернення громадян», про що складено відповідний висновок та затверджений начальником Нікопольського ВП [PERSON] , тоді як громадянином \~ [PERSON] було повідомлено про злочин. Натомість [PERSON] підтвердив відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Проте за висновком дисциплінарної комісії, з пояснень заявника [PERSON] та очевидця [PERSON] , відібраних 09.08.2020 на місці події членами СОГ, вбачається відомості про злочин, а саме вчинення розпусних дій невідомими особами стосовно двох малолітніх дівчат. Також дисциплінарна комісія звернула увагу, що 21.08.2020 СВ Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області відкрито кримінальне провадження 12020040360001998 за фактом учинення розпусних дій стосовно малолітньої [PERSON] , 2013 року народження, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України. За результатом службового розслідування Дисциплінарною комісією центрального органу управління поліції складено висновок, затверджений 02.10.2020 головою Національної поліції України, згідно з яким [PERSON] не забезпечив належний контроль за дотриманням установленого порядку реагування, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, що призвело до невнесення відомостей про тяжкий злочин до ЄРДР. [PERSON] в порушення вимог\~ Закону України «Про Національну поліцію України», Дисциплінарного статуту НПУ, Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, посадової інструкції, не дотримався вимог чинного законодавства, не забезпечив\~ належну організацію взаємодії органів досудового розслідування з іншими підрозділами з метою розслідування кримінального правопорушення, не зважаючи на наявні ознаки його вчинення, матеріали ЄО не повернув до чергової служби для передачі їх до органу досудового розслідування та внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Наслідком виявлених порушень стало прийняття наказу Національної поліції України № 1492 від 02.10.2020, пунктом 1 якого майора поліції [PERSON] начальника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській звільнено з посади. Начальником ГУНП в Дніпропетровській області виданий кадровий наказ № 17 о/с від 25.01.2021 про переміщення [PERSON] відповідно до п. 3 ч. 1\~ ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію»\~ на посаду старшого оперуповноваженого відділу боротьби з торгівлею людьми управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми з посадовим окладом 2600 грн., звільнивши з посади начальника Нікопольського відділу поліції з 26 січня 2021 року. Названі накази є предметом оскарження в даній адміністративній справі. Надаючи оцінку правомірності оскаржуваних наказів в частині [PERSON] , суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 частини 1\~ статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»\~ поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень\~ Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію»\~ передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Відповідно до\~ ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»\~ службова дисципліна - дотримання поліцейським\~ Конституції\~ і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Згідно зі ст. 12 Закону дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. За приписами стаття 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, за приписами якого підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом, зокрема: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону. Щодо обґрунтованості висновків службового розслідування, суд апеляційної інстанції зазначає, що підставою для переміщення позивача на нижчу посаду став, зокрема, неналежний контроль за діяльністю підлеглих та неналежна організація роботи Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень. Також пунктом 3 та 13 Посадової інструкції, начальника Нікопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, затвердженої наказом ГУНП від 20.08.2019 № 3017 з доповненнями, затвердженими наказом ГУНП від 20.01.2020 № 117, передбачено, що начальник Нікопольського ВП організовує та контролює роботу структурних підрозділів відділу поліції, контролює та координує діяльність підпорядкованих відділень поліції, а також здійснює, контроль за якістю виконання документів працівниками відділу поліції. З аналізу вищенаведених нормативно-правових актів випливає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. При цьому на керівника відповідного органу поліції закон покладає більш високу відповідальність, пов`язану з контролем службової дисципліни підлеглими. Суспільство очікує від поліцейських неухильне дотримання закону та захист від свавільних, кримінальних та інших незаконних посягань з боку сторонніх осіб на особисті конституційні права. Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби, у тому числі на відповідній посаді. Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, позивач, обіймаючи посаду керівника Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, усвідомлюючи з повідомлення, яке надійшло від [PERSON] , наявність ознак кримінального правопорушення, не направив зібрані матеріали, як того вимагає пункт 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого\~ наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100, для реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, а затвердив висновок працівників сектору превенції про відсутність ознак кримінального правопорушення. Отже, в діях позивача прямо вбачаються ознаки неналежного виконання службових обов`язків, що по своїй суті є дисциплінарним проступком, за який поліцейський має нести дисциплінарну відповідальність. Щодо доводів позивача про непропорційність обраного виду відповідальності, суд апеляційної інстанції зазначає, що захід дисциплінарного впливу здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських. Таким чином позивач був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції. З огляду на встановлені в ході службового розслідування обставини, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є правомірним і пропорційним, адже оцінка дій [PERSON] була проведена відповідачем на підставі матеріалів дисциплінарного провадження, в яких зафіксовані обставини, що свідчать про порушення позивачем вимог чинного законодавства. Наказ № 1492 містить ґрунтовні підстави для його прийняття. Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову [PERSON] . Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують. Доводи апелянта, які не були покладені в основу заявленого позову, суд апеляційної інстанції не перевіряються, як то визначено статтею 308 КАС України. Рішення суду першої інстанції ухвалене з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні. \~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~

Результат розгляду: denied