Рішення адміністративного суду від 2022-06-02 00:00:00+03

ІСТОРІЯ СПРАВИ Короткий зміст позовних вимог 1. У грудні 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Уютний Дом» (далі також ТОВ «Уютний Дом», Товариство, позивач) звернулося до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі також Департамент ДАБК, відповідач), у якому просило визнати протиправною та скасувати постанову від 24.11.2016 №25/16/073-2215 про накладення штрафу у розмірі 130500,00 грн. (далі також спірна, оскаржувана постанова). 2. В обґрунтуванні вимог позовної заяви позивач посилався на те, що: оскаржувана постанова була прийнята відповідачем за результатами позапланової перевірки, проведеної без його повідомлення; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складено за відсутності позивача або його представника; Товариство було позбавлене можливості реалізувати наявні у нього процедурні права; ТОВ «Уютний Дом» не було допущено порушень, за які його притягнуто до відповідальності. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 3. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.06.2020, позов задоволено, а саме - визнано протиправною та скасовано спірну постанову. 4. Ухвалюючи таке судове рішення, суд першої інстанції наголошував, що зважаючи на встановлені факти безпідставності призначення перевірки та її продовження, акт перевірки від 14.11.2019 не є таким, що складений (одержаний) з дотриманням встановленого законом порядку. Такий акт, за висновками суду першої інстанції, не надає змоги суду дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмету доказування і на його підставі неможливо встановити фактичні обставини щодо суті зазначених у ньому порушень. 5. Отже, згідно з позицією суду, встановлені судом порушення посадових осіб Департаменту ДАБК, допущені при проведенні ними позапланової перевірки Товариства, є самостійними підставами, які надають суду достатньої переконливості у протиправності прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення та, як наслідок, його скасування. 6. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.11.2020, рішення суду першої інстанц3ії скасовано і ухвалене нове судове рішення про відмову у позові. 7. Такі висновки апеляційного суду ґрунтуються на тому, що законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру здійснення позапланової перевірки об`єкта будівництва і підстави для її призначення і проведення, однією з яких є надходження до контролюючого органу відповідного звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. 8. При цьому, апеляційний суд підкреслив, що проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва не передбачає необхідності завчасного повідомлення суб`єкта містобудування про її здійснення. 9. У справі ж, яка розглядається, апеляційний суд установив, що уповноваженими особами Департаменту ДАБК було проведено позапланову перевірку Товариства у присутності, зокрема, головного архітектора проекту [PERSON] , який перебував у трудових правовідносинах з ТОВ «Уютний дом» з 15.05.2001 по 01.04.2014. 10. Вказана вище особа була опитана контролюючим органом під час перевірки вищезазначеного об`єкта будівництва й надавала відповідні пояснення. Складені за результатом перевірки документи були направлені Товариству рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням. 11. Крім того, як зазначено у оскаржуваній постанові апеляційного суду, за твердженням самого ж позивача, йому було відомо про проведення вказаної перевірки, складання протоколу за її результатами від [PERSON] . Тобто, Товариство підтвердило факт його обізнаності щодо вказаних обставин, однак не скористалося своїм правом на надання пояснень щодо виявлених відповідачем порушень, а у визначені дату та час на розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не з`явилося і пояснень та доказів, які б спростовували виявлені контролюючим органом порушення під час розробки проектної документації - не надало. 12. При цьому, колегія суддів апеляційного суду, посилаючись на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 12.02.2019 у справі №813/578/17, зазначила, що проведення позапланової перевірки не вимагає здійснення контролюючим органом завчасного повідомлення будь-якого суб`єкта містобудування про її проведення, тим більше розробника проектної документації, присутність якого під час проведення такої перевірки законодавством не вимагається. 13. У оскаржуваній постанові апеляційним судом враховано, що ані до суду першої інстанції, ані в ході апеляційного перегляду справи, позивачем не було надано доказів, які б спростовували виявлені контролюючим органом порушення, допущені при складанні спірної проектної документації. 14. Беручи до уваги вищезазначене, колегія суддів апеляційного суду, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, констатувала, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення. Такі мотиви викладено з посиланням на правові висновки, відображені у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №1640/3394/18. 15. Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо правомірності винесення відповідачем спірної постанови та відсутності підстав для задоволення цього позову. Короткий зміст вимог касаційної скарги 16. Не погоджуючись із вищевказаною постановою апеляційного суду, позивач подав касаційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить її скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ 17. Судами попередніх інстанцій встановлено, що 03.10.2016 на адресу Голови Київської міської державної адміністрації Кличка В.В. надійшло депутатське звернення депутата Київської міської ради VIII скликання Іванченка В., у якому останній просив голову КМДА надати інформацію щодо законності ведення будівництва на території обсерваторії, яка знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Заболотного, 27 та провести перевірку цільового використання земельної ділянки на якій ведеться будівництво, залучити його (депутата) до її проведення. 18. 17.10.2016 департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва прийнято наказ №60 «Про організацію проведення позапланових перевірок» відповідно до якого наказано уповноважити заступника Директора Департаменту - начальника контролю за будівництвом направити заступника начальника управління контролю за будівництвом - начальника інспекційного відділу №1, начальників інспекційних відділів №2 та №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та головних державних інспекторів інспекційних відділів №1, №2 та №3 управління контролю за будівництвом Департаменту на проведення позапланових перевірок шляхом підписання відповідних направлень для проведення позапланових перевірок, згідно з розподілу обов`язків. 19. 17.10.2016 виписано направлення б/н, відповідно до якого головного державного інспектора інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництво Гончарук Юлію Михайлівну направлено на вул. Академіка Заболотного, 27 у Голосіївському районі м. Києва (реконструкція будинку науково-навчального астрономічного центру) для здійснення позапланової перевірки на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурного будівельного контролю міста Києва від 17.10.2016 № 60 та звернення депутата Київської міської ради Іванчека В.А. (за дорученням заступника голови Київської міської державної адміністрації Спасибока О.В, від 07.10.2016 №33073). Строк дії направлення з 26.10 до 01.11.2016. 20. Разом з тим, відповідно до направлення від 14.11.2016 б/н головний державний інспектор інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництво Гончарук Юлія Михайлівна була направлена для здійснення позапланової перевірки на вул. Академіка Заболотного, 27 у Голосіївському районі м. Києва (реконструкція будинку науково-навчального астрономічного центру). Строк такого направлення з 14.11 по 15.11.2016. 21. Головним державним інспектором інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Гончарук Юлією Михайлівною у присутності директора Головної астрономічної обсерваторії Національної академії наук України Яцківа Я.С., головного архітектора проекту Бояркіна В.Є., довіреної особи Головної астрономічної обсерваторії Національної академії наук України Яцківа І.О. відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення депутата Київської міської ради Іванченка В.А. від 03.10.2016 №08/279/031-121 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Головного астрономічної обсерваторії Національної академії наук України за адресою: м. Київ, вул. Академіка Заболотного, 27 на об`єкті «Реконструкція будинку ННАЦ (науково-навчального астрономічного центру на вул. Академіка Заболотного, 27, у Голосіївському районі м. Києва». 22. Так, за результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 14.11.2016, яким встановлено наступне. 23. Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві замовнику будівництва - Головній астрологічній обсерваторії Національної академії наук України зареєстрував декларацію про початок будівельних робіт із реконструкції будинку ННАЦ (науково-навчального астрономічного центру на вул. Академіка Заболотного, 27, у Голосіївському районі м. Києва за № КВ 082152600276 від 17.09.2015. 24. Земельна ділянка використовується на підставі державного акта на право користування землею, зареєстрований виконавчим комітетом Київської міської ради депутатів трудящих від 17.11.1966 № 169. 25. Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міське державна адміністрація) надано замовнику Головній астрологічній обсерваторії Національної академії наук України містобудівні умови та обтяження забудови земельної ділянки на вул. Академіка Заболотного, 27, у Голосіївському районі м. Києва від 28.05.2014 №5512/0/12/009-14. 26. Проектна документація розроблена ТОВ «Уютний Дом», під керівництвом головного архітектора проекту [PERSON] та затверджена наказом директора Головної астрологічної обсерваторії Національної академії наук України за №22-ОД від 12.06.2015, категорія об`єкта складності об`єкта будівництва визначена проектною організацією «Уютний Дом», як ІІ. 27. Згідно даних наведених у зазначені декларації: загальна площа нежитлових приміщень об`єкта будівництва (до реконструкції) - 36,10 кв.м.; загальна площа нежитлових приміщень об`єкта будівництва (після реконструкції) - 404,68 кв.м. 28. Відповідно до технічного звіту з інженерно-геологічних вишукувань на майданчику із «Реконструкції столярної майстерні ГАО АН України під музейні приміщення по вул. Заболотного, 27, у Голосіївському районі м. Києва», складеного Випробувальним центром будівельних конструкцій на замовлення ТОВ «Уютний Дом» оцінка категорії складності інженерно - геологічних умов майданчика прийнята за сукупністю факторів - 1 (проста). 29. Під час перевірки з виїздом на місце та враховуючи надані та пред`явлені документи виявлено, що під час розробки документації об`єкта будівництва не виконано вимоги вихідних даних п. 5 та п. 7 містобудівних умов і обмежень земельної ділянки, а саме: не розроблено та не враховано результати висновків щодо несучої спроможності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, затверджених спеціалізованою організацією, яка має відповідну ліцензію; не виконано детальне інженерне обстеження будівлі для врахування його результатів в проекті при реконструкції, добудові сходових клітин, вхідних дверей, внутрішніх інженерних комунікацій і мереж; не розроблені заходи щодо захисту прилеглих будинків і споруд від руйнації, не забезпечено їх стійкість при реконструкції та не виконане технічне обстеження будинків і споруд, які прилягають до об`єкта будівництва і знаходяться в зоні впливу будівельно-монтажних робіт, з додаванням відповідних технічних висновків у складі проектної документації, чим порушено вимоги п. 5.5, п. 5.7, п. 9.11, п. 13.3.4 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», ч. 2 ст. 26, ч .1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності»»; проектні рішення та виконавчі креслення не надано в управління інженерно-транспортної інфраструктури міста для реєстрації в містобудівному кадастрі, для поновлення топографо-геодезичних матеріалів, чим порушено ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності»». 30. Затверджену проектну документацію не надано до Департаменту містобудування та архітектури для реєстрації в містобудівному кадастрі до подачу будівельних робіт, чим порушено вимоги ч. 2 та п. 4 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 31. В ході перевірки встановлено, що на об`єкті будівництва відсутній інформаційний стенд, на якому розміщується інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, відомості про категорію складності об`єкта будівництва, замовника та підрядника, чим порушено вимог п. 6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 29 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» 32. Також, замовником будівництва не надано проект виконання робіт, чим порушено вимоги п. 2.2.1 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва», згідно з п. 3.3.1 ДБН А.3.1.5-2009 виконання робіт без ПВР не допускається. 33. За результатами перевірки, 14.11.2016 головним державним інспектором інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом [PERSON] видано ТОВ «Уютний Дом» припис, яким до 14.02.2017 вимагає усунути порушення вихідних даних п. 5 та п. 7 містобудівних умов і обмежень земельної ділянки. Вказаний примірник припису одержано [PERSON] 14.11.2016, про що свідчить підпис останнього на приписі. 34. Також, 14.11.2016 відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ТОВ «Уютний Дом», відповідно до якого розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10:00 год. 24.11.2016 у приміщені Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за адресою Хрещатик, 32 (6-й поверх), м. Київ. 35. При цьому, як зафіксовано в самому протоколі від підпису та отримання вказаного протоколу представник «Уютний Дом» відмовився. 36. Відповідно до фіскального чеку такий протокол 15.11.2016 направлено на адресу ТОВ «Уютний Дом» за номером відправлення 0104403327735, який отримано позивачем 17.11.2016, підтвердженням чого є відстеження поштового відправлення за даним номером. 37. 24.11.2016 відповідачем прийнято постанову відносно ТОВ «Уютний Дом» №25/16/073-2215 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на позивача накладено штраф у розмірі 130500,00 грн. Вказана постанова отримана ТОВ «Уютний Дом» 29.11.2016, підтвердженням чого є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення за № 0104403328022. 38. Вважаючи вказану постанову протиправною та такою, що порушує його права та інтереси, Товариство звернулося з даним позовом до суду. ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ 39. Вимоги касаційної скарги відповідач мотивує тим, що суд апеляційної інстанції, при прийнятті оскаржуваного судового рішення, не врахував висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 10.11.2020 у справі №826/17770/18, від 15.05.2020 справі №826/12176/16, від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 23.10.2019 у справі №822/678/16, від 14.11.2019 у справі №822/863/16 та від 21.10.2019 у справі №822/677/16, про те, що відсутність наказу про продовження строку перевірки, виданого у межах п`ятиденного строку, встановленого для позапланової перевірки, свідчить про безпідставність продовження перевірки, а відтак є самостійною і достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення понад встановлений Порядком №553 строк і, як наслідок, зумовлює скасування рішень прийнятих за результатами проведення заходу державного архітектурно - будівельного контролю. 40. У відзиві на касаційну скаргу Департамент ДАБК заперечує проти її задоволення, оскільки вважає, що суд апеляційної інстанцій, під час прийняття оскаржуваної постанови, повно і всебічно з`ясував обставини, що мають значення для справи, надав правильну оцінку наявним у справі доказам, дійшов висновків, які відповідають обставинам справи. Відповідач вважає, що рішення суду апеляційної інстанції ґрунтується на нормах матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, на його думку, таке є законним і обґрунтованим. 41. Зокрема, відповідач зазначає, що Департаментом було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 17.10.2016 зі строком дії з 26.10.2016 по 01.11.2016. 42. У зв`язку з тим, що представниками замовника будівництва не було надано всіх необхідних документів для проведення перевірки, її термін був продовжений на два робочі дні з 14.11.2016 по 15.11.2016 на підставі службової записки заступника керівника управління контролю за будівництвом - начальника інспекційного відділу № 1 А. Багнюка, яка міститься у матеріалах справи, та резолюції директора Департаменту О. Марченко. 43. Департамент ДАБК звертає увагу на те, що відповідно до постанови Верховного Суду від 21.02.2018 у справі №757/40310/16-а, правовідносини у якій є подібними до тих, які виникли у справі, що розглядається, продовження строку перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції, у контексті предмету спору, може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю. 44. При цьому, згідно з висловленими у відзиві на касаційну скаргу аргументами, законодавством у сфері містобудівної діяльності не обмежено в часовому розрізі право органу державного архітектурно-будівельного контролю на здійснення перевірки, за умови, дотримання строку такої перевірки - десять робочих днів та одноразового продовження (за наявності підстав) строку перевірочного заходу - не більше ніж на два робочі дні, що вказує на те, що перевірочний захід контролюючого органу в межах однієї перевірки в сумі не повинен перевищувати дванадцять робочих днів. 45. Ці вимоги законодавства, як вказує відповідач, було дотримано при проведенні перевірки у спірних правовідносинах. 46. Також відповідач підкреслює, що законодавством не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти суб`єктів містобудування про продовження перевірки. 47. Відповідач також вказує, що порушення, виявлені перевіркою, Товариством не спростовані, а справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглянута за процедурою, передбаченою законом. 48. У зв`язку з цим, відповідач просить у задоволенні касаційної скарги відмовити, а оскаржувану постанову апеляційного суду - залишити без змін. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ 49. Так, за приписами частин першої, третьої та восьмої статті 41 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду. 50. Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (тут і далі у тексті у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних у цій справі правовідносин). 51. За змістом пунктів 5, 7, 9, 16-18, 20-22 вищевказаного Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф. 52. Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». 53. Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04 1995 №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 №735). 54. Відповідно до пункту 22 вищезазначеного Порядку за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи). ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ Оцінка доводів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій 55. Відповідно до частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 56. Згідно з частинами першою, другою статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 57. Касаційне провадження у цій справі відкрито Верховним Судом з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме - якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку. 58. Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, Товариство з обмеженою відповідальністю «Уютний Дом» посилалось на те, що суд апеляційної інстанції прийняв оскаржувану постанову без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 10.11.2020 у справі №826/17770/18, від 15.05.2020 справі №826/12176/16, від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 23.10.2019 у справі №822/678/16, від 14.11.2019 у справі №822/863/16 та від 21.10.2019 у справі №822/677/16, про те, що вчинення особами дій з проведення перевірки поза межами строку, вказаного у направленні, є свідченням того, що такі дії вчинені за відсутності у цих осіб відповідних повноважень, що є підставою для визнання протиправними та скасування приписів уповноваженого органу з питань державного архітектурно-будівельного контролю. 59. Перевіряючи у межах повноважень, встановлених процесуальним законом, а також доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, правильність застосування судом апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, й надаючи оцінку аргументам учасників справи, висловленим у касаційній скарзі та відзиві на неї, Верховний Суд виходить з такого. 60. Проаналізувавши зміст вищевикладених постанов Верховного Суду у справах, на які наявні посилання у касаційній скарзі Товариства, колегія суддів підкреслює, що згідно з фактичними обставинами цих справ, у всіх випадках перевірка була фактично розпочата у строк, визначений направленням, однак не була завершена упродовж встановленого строку. В усіх випадках перевірка продовжувалась без прийняття письмового рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника, оформленого у формі наказу. 61. За таких обставин, Верховний Суд визнавав такі дії органу державного архітектурно-будівельного контролю протиправними, що зумовлювало й відсутність правових наслідків таких перевірок, скасування виданих за її результатами актів. 62. Однак, у справі, яка розглядається, суди попередніх інстанцій установили, що у строк, визначений у направленні для проведення позапланової перевірки від 17.10.2016, а саме - з 26.10.2016 по 01.11.2016 така не була проведена з обставин, які не залежали від відповідача - у зв`язку з ненаданням замовником будівництва усіх необхідних документів, а перевіряючими особами Департаменту ДАБК виїзд на об`єкт будівництва не здійснювався. 63. Тобто, згідно з фактичними обставинами цієї справи, наказ про призначення позапланової перевірки Товариства, який є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень, не було реалізовано, що дає підстави для висновку про те, що такий документ не вичерпав свою дію після закінчення строку, вказаного у направлення на перевірку. 64. Після усунення причин, які унеможливлювали проведення перевірки у встановлений направленням строк, відповідач, на підставі чинного наказу про проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва, видав направлення з строком дії з 14.11.2016 по 15.11.2016 і фактично здійснив перевірку упродовж одного робочого дня, тобто без перевищення строку для проведення такої перевірки, встановленого пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 65. Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що обставини справи, яка розглядається, та справ, на які міститься посилання у касаційній скарзі, є різними, як і умови застосування правових норм, у зв`язку з чим у даному конкретному випадку відсутні підстави вважати, що правовідносини є подібними. 66. З огляду на те, що правозастосовна практика, на яку посилається скаржник, не є релевантною по відношенню до спірних правовідносин, які виникли у справі, яка розглядається, відсутні підстави вважати, що суд апеляційної інстанції ухвалив судове рішення без урахування викладеного Верховним Судом висновку щодо застосування норм права, на який посилається Товариство у своїй касаційній скарзі. 67. Оскільки судом апеляційної інстанції на підставі наявних у справі доказів доведено наявність фактів вчинення позивачем відображених у акті перевірки правопорушень у сфері містобудівної діяльності, а також встановлено дотримання Департаментом ДАБК процедури накладення на Товариство штрафу за такі правопорушення, колегія суддів, враховуючи відсутність у касаційній скарзі доводів на спростування цих обставин та здійснюючи касаційний розгляд цієї справи у межах, встановлених процесуальним законом, вважає обґрунтованим висновок апеляційного суду про відсутність підстав для задоволення цього позову. 68. Наведені ж у касаційній скарзі мотиви таких висновків не спростовують і не містять належних та обґрунтованих міркувань, які б давали підстави для скасування оскаржуваного судового рішення, свідчили про його незаконність та необґрунтованість, дозволяли стверджувати про неправильне вирішення цього спору і порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 69. Ураховуючи викладене, Верховний Суд, провівши касаційний розгляд справи у межах доводів та вимог касаційної скарги, повноважень касаційного суду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України, не виявив неправильного застосування судом апеляційної інстанцій норм матеріального та/або порушень норм процесуального права, а тому не вбачає підстав для скасування оскаржуваного судового рішення, яке ухвалене відповідно до закону. 70.

Результат розгляду: denied