Рішення адміністративного суду від 2022-11-02 00:00:00+02

Позивач [PERSON] звернувся до Ковпаківського районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Сумській області, в якому просив суд: - визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №014594 від 29.11.2021 та закрити провадження в адміністративній справі у відношенні [PERSON] про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 20.11.2021 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугонякою Я.В. складено відносно нього протокол про адміністративне правопорушення № 014594 від 20.11.2021 за ст. 188-5 КУпАП. 29.11.2021 інспектором винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 014594 відповідно до ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. Вважає, що постанову про накладення адміністративного стягнення винесено всупереч чинного законодавства, оскільки копію протоколу про адміністративне правопорушення передбачене ст. 188-5 КУаП він не отримував, про розгляд справи про адміністративне правопорушення повідомлений належним чином не був. Крім того, будь-яких дій, які б створювали перешкоди для діяльності відповідача він не створював. Про позапланову перевірку додержання вимог природоохоронного законодавства Глухівської районної організації Українського товариства мисливців та рибалок він дізнався у дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 1 (м. Глухів) Шосткинського районного управління поліції ГУНП в Сумській області Марєєва Я.В. в рамках кримінального провадження № 12021205580000317 від 27.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 14.06.2021 позовні вимоги задоволено. Скасовано постанову старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняки Я.В. від 29.11.2021 № 014594 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у виді штрафу у розмірі 765 грн. Закрито адміністративне провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю у діях [PERSON] складу правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної екологічної інспекції у Сумській області на користь [PERSON] \~судовий збір у сумі 454 грн. 00 коп., а у разі відсутності в Державній екологічній інспекції у Сумській області відкритих рахунків в органах Казначейства судові витрати стягнути з Державного бюджету України. Також вирішено заходи забезпечення позову [PERSON] до Державної екологічної інспекції у Сумській області, старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняки Я.В. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, шляхом зупинення виконавчого провадження № 68096756, яке перебуває на виконанні в Глухівському відділі державної виконавчої служби у Шосткинському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), застосовані ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 26.01.2022 скасувати після набрання рішенням по даній справі законної сили. Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем Державною екологічною інспекцією у Сумській області подано апеляційну скаргу, в якій вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 14.06.2022 скасувати та прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що позивач протиправно створив перешкоди для здійснення позапланової перевірки на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в діяльності Глухівської районної організації Українського товариства місливціа та рибалок шляхом безпідставної відмови в допуску до здійснення позапланової переввірки, і як наслідок, його дії підпадають під ознаки вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП. Також зазначає, що безпідставна відмова позивача від допуску до проведення позапланової перевірки є перешкоджанням для виконання обов`язків посадових осіб Державної екологічної інспекції у Сумській області, що залишено судом першої інстанції поза увагою. Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу позивач зазначає, що відповідач не надав суду першої інстанції всіх наявних документів, що мають значення для встановлення фактичних обставин і які він, як суб`єкт владних повноважеь, був зобов`язаний надати суду. Також зазначає, що суд першої інстанції повно і об`єктивно дослідив обставини справи за наявними доказами, дійшов правильних висновків і прийняв рішення у відповідності до норм матеріального і процесуального права. Згідно ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та у разі, зокрема, відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участі. Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що наказом Сумської обласної організації УТМР № 55/3-к від 30.04.2017 призначено [PERSON] головою Глухівської районної організації УТМР з 17.02.2017 \~по 16.02.2024 \~з окладом відповідно до штатного розкладу. Наказом Державної екологічної інспекції у Сумській області № 476-П від 11.08.2021 \~призначено позапланову перевірку додержання вимог природоохоронного законодавства Глухівської районної організації УТМР у термін з 12 серпня до 13 серпня 2021 року з метою контролю виконання припису № 46/06 від 15.03.2021 та видано відповідне направлення. З метою здійснення позапланової перевірки, 12.08.2021 державний інспектор з охорони навколишнього середовища Сумської області Шимко О.М. здійснив виїзд за адресою м. Глухів, вул. Спаська, 22. У зв`язку з відсутністю за вказаною адресою голови Глухівської районної організації УТМР Сухопар А.Є., відповідачем складено акт від 12.08.2021, в якому зазначено, що 12.08.2021 уповноважена особа не допустив інспектора до проведення позапланової перевірки на виконання припису від 15.03.2021 № 38/06. В подальшому, відповідач в порядку вимог ст. 214 КПК України, листом № 2786/10-14 від 17.08.2021 скерував матеріали недопуску здійснення позапланової перевірки за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. 27.08.2021 відділом поліції № 1 (м. Глухів) Шосткінського РУП ГУНП в Сумській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021205580000317 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Згідно з постановою Шосткінського РУП ГУНП в Сумській області від 25.09.2021 кримінальне провадження у відношенні керівника закрито, у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку, однак вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбачені ст. 188-5 КУпАП. Як зазначає відповідач, з метою виконання вимог постанови про закриття кримінального провадження від 25.09.2021, відповідачем складений протокол про адміністративне правопорушення у відношенні [PERSON] № 014594 від 20.11.2021 за ст. 188-5 КУпАП та в подальшому 29.11.2021 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №014594 відповідно до ст. 188-5 КУпАП у відношенні [PERSON] та накладено штраф у розмірі 765 грн. Не погодившись з вказаною постановою, позивач оскаржив її до суду. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості. Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища є Державна екологічна інспекція України, правовий статус якої визначено у Положенні про Державну екологічну інспекцію України, затвердженому\~ \~постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 року № 275 (далі - Положення № 275). Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 Положення № 275). Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон № 877-V. Статтею 1 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Згідно з пунктом "а" частини першої статті 20-2 Закону № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема: організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про використання та охорону земель; про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Відповідно до статті 10 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб. Відповідно до ст. 11 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону. Матеріалами справи встановлено, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Шимком О.І. 12.08.2021 складено акт, що 12.08.2021 уповноважена особа - голова Глухівської районної організації УТМР Сухопар А.Є. не допустив інспектора до проведення позапранової перевірки, оскільки адмінбудинок вказаної організації на момент перевірки був закритий на замок. В подальшому, відповідач в порядку вимог ст. 214 КПК України, листом № 2786/10-14 від 17.08.2021 скерував матеріали недопуску здійснення позапланової перевірки за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Постановою Шосткінського РУП ГУНП в Сумській області від 25.09.2021 кримінальне провадження у відношенні [PERSON] закрито, у зв`язку з відсутністю в його діях складу кримінального проступку, однак зазначено про наявність ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП. Копію зазначеної постанови відповідачем отримано 04.10.2021. З метою виконання вимог постанови Шосткінського РУП ГУНП в Сумській області від 25.09.2021, відповідачем на підставі ст. 188-5 КУпАП складено протокол про адміністративне правопорушення № 014594 від 20.11.2021 та постановою від 29.11.2021 ДЕІ у Сумській області винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №014594 відповідно до ст. 188-5 КУпАП у відношенні [PERSON] та накладено штраф у розмірі 765 грн. Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Винність особи у вчиненні правопорушення має бути доведена доказами, передбаченими ст. 251 КУпАП, відповідно до якої доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу. З протоколу про адміністративне правопорушення № 014594 від 20.11.2021 та постанови про накладення адміністративного стягнення № 014594 від 29.11.2021 встановлено, що 12.08.2021 о 10 год. 10 хв. не допущено державного інспектора до проведення позапланової перевірки згідно наказу № 476-П від 11.08.2021 та направлення № 444/06 від 11.08.2021. Відповідно до статті 188-5 КУпАП невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що [PERSON] безпідставно відмовив у допуску до проведення позапланової перевірки та перешкоджав виконанню посадових обов`язків перевіряючих осіб ДЕІ у Сумській області. Однак, \~доказів того, що 12.08.2021 головою Глухівської районної організації УТМР під час здійснення позапланової перевірки не виконано законних вимог посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль або чинив перешкоди щодо її здійснення до суду першої та апеляційної інстанції не надано. При цьому, відповідно до складеного акту від 12.08.2021 вказано, що на момент перевірки адмінбудинок вказаної організації взагалі був закритий на замок. Доказів того, що [PERSON] був повідомлений про здійснений захід перевірки в телефонному режимі акт від 12.08.2021 також не містить. Отже, відповідачем не доведено, які саме дії або бездіяльність вчинено [PERSON] , як головою Глухівської районної організації УТМР, що призвело до створення перешкод у здійсненні державного нагляду у галузі навколишнього середовища Сумської області. Колегія суддів зауважує про процесуальний обов`язок відповідача, передбачений частиною 2 статті 71 КАС України, щодо доказування правомірності винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Крім того, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений. Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень. Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З протоколу про адміністративне правопорушення № 014594 від 20.11.2021 та постанови про накладення адміністративного стягнення № 014594 від 29.11.2021 встановлено, що 12.08.2021 о 10 год. 10 хв. не допущено державного інспектора до проведення позапланової перевірки згідно наказу № 476-П від 11.08.2021 та направлення № 444/06 від 11.08.2021. Однак, відповідачами не зазначено, які саме дії позивача ними були розцінені як недопуск до проведення планового заходу. Дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні. Аналогічна правова позиція, викладена у постановах Верховного Суду від 15.11.2018 у справі № 524/5536/17, від 30.05.2018 у справі № 337/3389/16, від 17.07.2019 у справі №295/3099/17, від 05.03.2020 у справі № 607/7987/17. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу. З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не надано до суду жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 72 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність винесення оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, не спростовані твердження позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності. За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, є недоведеним, а тому притягнення його до адміністративної відповідальності не може вважатися законним, внаслідок чого оскаржувана позивачем постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю. При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29). Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін. Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процессуального права. Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права. Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Результат розгляду: denied