Рішення адміністративного суду від 2022-03-18 00:00:00+02

ТОВ "ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просив: - визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2021 року №4987 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ критеріям ризиковості платника податку; - зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. - зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області надати в 30-денний строк з дня набрання законної сили рішення суду звіт про його виконання. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2021 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2021 року №4987 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ГУ ДПС у Дніпропетровській \~області подало апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України. Перевіривши підстави для перегляду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб\~ підприємців та громадських формувань позивач зареєстрований з 22.08.2013 року, основним видом економічної діяльності є 77.32 - Надання в оренду будівельних машин і устаткування. 21.05.2021 р. Комісія регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийняла відносно підприємства позивача Рішення про відповідність платника податків критеріям ризикованості платника податків за №4987. Підставою прийняття оскаржуваного рішення слугувала наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктом господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операції Не погодившись із вищезазначеним рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом. Вирішуючи спір, суд першої інстанції зазначив, що в рішенні №4987 від 21 травня 2021 року відповідачем не викладено розшифрування податкової інформації, не наведено ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, а тому, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та не у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне. Відповідно до пункту\~ \~201.1\~ \~статті\~ \~201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація\~ \~\~\~\~податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в\~ \~порядку\~ \~та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. В силу пункту\~ \~201.10\~ \~статті\~ \~201 Податкового кодексу України\~ \~реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246\~ \~(далі - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 р. (далі - Порядок №569). Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації. Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений\~ \~постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. № 1165\~ \~(далі - Порядок № 1165). За визначенням пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації. Відповідно до пунктів \~6 та 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Рішення, що оскаржуються в цій справі, прийняті з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатком №1 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Згідно з додатком 4 до Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація. Як вбачається з матеріалів справи, в оскаржуваному рішенні податкового органу вказане поле заповнено та зазначено: «Наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій». Крім того, колегія судів зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. В свою чергу, колегія суддів зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий \~орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття. Однак, оскаржуване рішення податкового органу не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, в \~рішенні не зазначена конкретна інформація, яка слугувала підставою для прийняття \~рішень, \~з посиланнями на відповідні документи. Оскільки саме рішення доводиться до відома суб`єкта господарювання, воно має відповідати критеріям, наведеним у ч. 2 ст. 2 КАС України, в тому числі в частині його обґрунтованості. Втім, ані у рішенні, ані у протоколі № 232 від 21.05.2021 року не конкретизовано, які саме документи розглянуто податковим органом, водночас, в протоколі зазначено, що комісією розглянуто схему роботи ТОВ «ПІВДЕННО-СХІДНА КОМПАНІЯ», відповідно до якої за даними ЄРПН наявне придбання товару (дизельне паливо (талони)) у ТОВ «СТАРЛЕТ ГРУП», відносно якого 11 травня 2021 року прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості (п.8 Критерії ризиковості платника податку). Водночас, доказів розгляду відповідачем поданих платником податків будь-яких документів, протокол \~№ 232 від 21.05.2021 року не містить, таким чином наведене свідчить, що податковий орган при прийнятті оскаржуваного рішення фактично користувався лише \~службовою інформацією, яка не є доступною позивачу, та про яку в свою чергу податковий орган не зазначив в оскаржуваному рішенні від 21 травня 2021 року № 4987. Водночас, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо врахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 05 січня 2021 року по справі № 640/10988/20 стосовно того, що Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Отже, віднесення за рішенням особи до переліку ризикових платників податків Порядком № 1165 імперативно визначено підставою для зупинення реєстрації будь-яких податкових накладних такого платника податків. Винятків з цього правила не існує. Зупинення ж реєстрації податкових накладних беззаперечно порушує права та інтереси платника податків, тому прийняття податковим органом рішення про віднесення до переліку ризикових платників податків безумовно впливає на права та інтереси позивача, а тому останній відповідно до статті 5 КАС України має право на звернення до суду з позовом про оскарження такого рішення і на судовий захист шляхом визнання такого рішення протиправним і його скасування, оскільки саме такий спосіб захисту є ефективним і дієвим у спірних правовідносинах. Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Безпосередньо самим Порядком № 1165 передбачено, що суд має право розглядати позови щодо виключення платника податку з переліку ризикових платників та приймати такі рішення. Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції. З урахуванням приведеного, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні в судовому засідання усіх обставин справи в їх сукупності. Статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied