Рішення адміністративного суду від 2024-05-16 00:00:00+03

[PERSON] (далі також позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі також відповідач), в якій просив: - визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо нарахування та виплати [PERSON] грошового забезпечення у вигляді доплати за 864 години несення служби в нічний час за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2020 року, компенсації за невикористану частину щорічної відпустки за 2016 і 2017 роки (24 дні), доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2) відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 у розмірі 50 відсотків грошового забезпечення щомісячно за серпень, грудень 2020 року і за період січень березень 2021 року, а також індексації грошового забезпечення з 07.11.2015 по 01.11.2017; - зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити [PERSON] грошове забезпечення у вигляді доплати за 864 години несення служби в нічний час за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2020 року, компенсацію за невикористану частину щорічної відпустки за 2016 і 2017 роки (24 дні), доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом) відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 у розмірі 50 відсотків грошового забезпечення щомісячно за серпень, грудень 2020 року і за період січень березень 2021 року, а також індексації грошового забезпечення з 07.11.2015 по 01.11.2017. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року позовну заяву задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо ненарахування та невиплати [PERSON] грошового забезпечення у вигляді доплати за 648 годин несення служби в нічний час за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2020 року. Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити [PERSON] грошове забезпечення у вигляді доплати за 648 годин несення служби в нічний час за період з 01 січня 2017 року по 31 грудня 2020 року. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо ненарахування та невиплати [PERSON] компенсації за невикористану частину щорічної відпустки за 2016-2017 роки (24 дні). Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити [PERSON] компенсацію за невикористану частину щорічної відпустки за 2016-2017 роки (24 дні), з урахуванням раніше виплачених сум. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо ненарахування та невиплати [PERSON] індексації грошового забезпечення з 07.11.2015 по 31.10.2017. Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити [PERSON] індексацію грошового забезпечення з 07.11.2015 по 31.10.2017. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Не погодившись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, з висновками, які не відповідають обставинам справи. В апеляційній скарзі позивач зазначив, що в оскаржуваному рішенні судом першої інстанції зроблено невірний висновок, що позивачем не надано доказів виконання обов`язків, за які встановлюється спірна доплата, оскільки в матеріалах справи наявні розрахункові листи та довідки про доходи позивача, а також інформація про несення служби у нічний час у спірний період. Відповідно до інформації, що міститься у вказаних доказах, позивачу нараховувалось та виплачувалось грошове забезпечення за виконання обов`язків за займаною посадою, а також здійснювалось несення служби у нічний час, тобто в матеріалах справи наявні належні та допустимі докази виконання у спірний період посадових обов`язків із забезпечення правопорядку і публічної безпеки та безпеки громадян, однак відповідачем протиправно не нараховувалась і не виплачувалась додаткова доплата за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2), що судом першої інстанції до уваги не взято. Вказує, що висновок суду першої інстанції щодо відсутності доказів виконання позивачем службових завдань в особливих умовах є безпідставним, оскільки судом не враховано наявні в матеріалах справі докази, а як наслідок, допущено неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи. За результатами апеляційного розгляду позивач просить скасувати оскаржуване рішення суду в частині відмови у визнанні бездіяльності відповідача протиправною та зобов`язання нарахувати і виплатити позивачу грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2) відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 у розмірі 50 відсотків грошового забезпечення щомісячно за серпень, грудень 2020 року і за період січень березень 2021 року та ухвалити у цій частині нове судове рішення, яким позовні вимоги у визначеній частині задовольнити, а в іншій частині судове рішення залишити без змін. Відповідач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) суд \~апеляційної \~інстанції \~розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що [PERSON] в період з 07 листопада 2015 року по 02 березня 2021 року проходив службу в Національній поліції України та відповідно до Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 03 лютого 2020 року № 126 о/с "По особовому складу" звільнений згідно із п. 2 ч. 1 ст. 77 законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 за № 580-VIII, через хворобу. Листом від 28.07.2023 за № 44аз/119-66/04/16 Головне управління Національної поліції в Харківській області на звернення представника позивача повідомило, що інформація щодо залучення [PERSON] до несення служби у 2015 - 2017 роках у відділі поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області відсутня у зв`язку зі знищенням Книг нарядів після закінчення строку їх зберігання. Під час вивчення Книг нарядів відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області за 2017-2021 роки встановлено, що [PERSON] , відповідно до вимог наказів МВС України від 28.04.2009 за № 181 "Про організацію діяльності чергових частин органів і підрозділів внутрішніх справ України, направленої на захист інтересів суспільства і держави від протиправних посягань" та від 23.05.2017 за № 440 "Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України" (в редакціях, чинних на момент залучення [PERSON] до несення служби), залучався до несення служби в якості відповідального від керівництва, що передбачає добове чергування. Відповідно до Наказу МВС України від 06.04.2016 за № 260 "Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських" службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00 години. Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час; поліцейським відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області, які залучалися для несення служби в якості відповідальних, в нічний час надавалася двогодинна перерва для відпочинку та харчування. Відповідно до відомостей, унесених до Книг нарядів, [PERSON] залучався до несення служби в якості відповідального у 2018 році - 34 рази (19.01.2018, 23.01.2018, 03.02.2018, 20.02.2018, 09.03.2018, 14.03.2018, 19.03.2018, 26.03.2018. 03.04.2018, 07.04.2018, 11.04.2018, 17.04.2018, 23.05.2018, 26.05.2018, 29.05.2018, 08.06.2018, 13.06.2018, 21.06.2018, 14.07.2018, 18.07.2018, 27.07.2018, 08.09.2018, 12.09.2018, 17.09.2018, 28.09.2018, 03.10.2018, 13.10.2018, 17.10.2018, 26.10.2018, 03.11.2018, 15.11.2018, 23.11.2018, 12.12.2018, 30.12.2018); у 2019 році - 40 разів (05.01.2019, 11.01.2019, 25.01.2019, 08.02.2019, 16.02.2019, 22.02.2019, 06.03.2019, 13.03.2019, 16.03.2019, 22.03.2019, 30.03.2019, 02.04.2019, 14.04.2019, 18.04.2019, 23.04.2019, 08.05.2019, 12.05.2019, 16.05.2019, 23.05.2019, 28.05.2019, 03.06.2019, 07.06.2019, 12.06.2019, 17.06.2019, 23.06.2019, 07.07.2019, 18.07.2019, 22.07.2019, 06.09.2019, 13.09.2019, 21.09.2019, 27.09.2019, 04.10.2019, 13.10.2019, 24.10.2019, 17.11.2019, 26.11.20 3 9, 11.12.2019, 23.12.2019, 30.12.2019); у 2020 - 34 рази (08.01.2020, 12.01.2020, 09.02.2020, 21.02.2020, 26.02.2020, 04.03.2020, 09.03.2020, 22.03.2020, 27.03.2020. 07.04.2020, 17.04.2020, 26.04.2020, 10.05.2020, 18.05.2020, 28.05.2020, 05.06.2020, 17.06.2020, 21.06.2020, 10.07.2020, 19.07.2020, 23.07.2020, 30.07.2020, 07.08.2020, 11.08.2020, 15.08.2020, 06.09.2020, 10.09.2020, 02.10.2020, 11.10.2020. 21.10.2020, 30.10.2020, 15.11.2020, 26.11.2020, 27.12.2020); у 2021 - 0. Загальна кількість нарядів, до яких залучався [PERSON] та ніс службу у нічний час, складає 108, під час кожного з нарядів несення служби у нічний час складає 6 годин. Головне управління Національної поліції в Харківській області листом № 123аз/119/05/01-2023 від 22.08.2023 на звернення представника позивача повідомило, зокрема, що [PERSON] під час проходження служби в ГУНП в Харківській області з 07.11.2015 по 02.03.2021 щорічну чергову оплачувану основну та додаткову відпустки за 2016 рік використав частково, невикористана частина - 14 діб додаткової відпустки; за 2017 рік використав частково, невикористана частина 10 діб додаткової відпустки; з 2018-2020 роки щорічні чергові оплачувані основні та додаткові відпустки використав у повному обсязі. Грошове забезпечення [PERSON] за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 відповідно до законодавства не підлягало індексації. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до Порядку та умов Наказу МВС № 260-2016, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час. До УФЗБО ГУНП в Харківській області довідки обліку несення служби [PERSON] в нічний час не надходили, а тому були відсутні підстави для виплати. За період з березня по липень 2020 та з вересня по листопад 2020 включно [PERSON] встановлена та виплачувалась додаткова доплата до грошового забезпечення, що передбачена на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2, поліцейським, які забезпечують правопорядок і безпеку громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах, суми якої помісячно вказані в довідках про доходи за 2020 рік. Додатково повідомлено, що на підставі п.5 Постанови КМУ № 375-2020 «доплати, визначені п.2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів". Постановою КМУ № 485 від 10.06.2020 визначено про виділення коштів для здійснення доплати, у тому числі для поліцейських Національної поліції із фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом, та її наслідками для здійснення доплати до грошового забезпечення. Не погодившись із такою бездіяльністю відповідача, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити [PERSON] доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом) відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 у розмірі 50 відсотків грошового забезпечення щомісячно за серпень, грудень 2020 року і за період січень березень 2021 року, суд першої інстанції виходив із того, що позивач в періоди серпень, грудень 2020 року та січень-березень 2021 року не відповідав переліку поліцейських, яким установлюється доплата за період дії карантину, установленого КМУ з метою з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненою корона вірусом SARS-CoV-2, та не виконував обов`язки, направлені на запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненою корона вірусом SARSCoV-2, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян). Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Виходячи з положень вказаної норми законодавства, колегія суддів переглядає рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та доводам учасників справи у цій частині, суд апеляційної інстанції виходить з такого. Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (із наступними змінами) (далі за текстом - Постанова №211) установлено карантин з 12 березня 2020 року на усій території України. Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2020 року №342 «Про визначення переліку посад працівників, службових і посадових осіб, щодо яких не застосовується обмеження під час нарахування заробітної плати, грошового забезпечення у квітні 2020 р. та на період до завершення місяця, в якому відміняється карантин, установлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (далі за текстом - Постанова №342) установлено, що обмеження під час нарахування заробітної плати, грошового забезпечення у квітні 2020 р. та на період до завершення місяця, в якому відміняється карантин, установлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, не застосовується для таких категорій посад, зокрема: поліцейські, які беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, у тому числі в операції Об`єднаних сил (ООС), здійсненні заходів із забезпечення правопорядку на державному кордоні, відбитті збройного нападу на об`єкти, що охороняються військовослужбовцями, звільненні цих об`єктів у разі захоплення або спроби насильного заволодіння зброєю, бойовою та іншою технікою. Згідно з пунктом 2 Постанови № 342 визначення переліку посад (професій) працівників, службових і посадових осіб, військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу, поліцейських, зазначених у пункті 1 цієї постанови, з урахуванням специфіки їх участі у заходах, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, у тому числі в операції Об`єднаних сил (ООС), здійснюється відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику, органом державної влади, іншим державним органом. Наказом ГУ НП в Харківській області від 12 листопада 2020 року №2165 затверджено Порядок визначення персонального переліку поліцейських Головного управління Національної поліції в Харківській області для розгляду питання щодо встановлення додаткової доплати до грошового забезпечення відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 за №375 (далі за текстом - Порядок №375). Порядок №375 розроблено з метою: - матеріального стимулювання несення служби поліцейськими окремих категорій, які прямо і безпосередньо виконують функції протидії поширенню гострої респіраторної хвороби СОVID-І9, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, та при виконанні цих обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, що підвищує ризик їх захворювання; - усвідомлення керівників підрозділів ГУ НП їх персональної відповідальності за об`єктивне визначення переліку поліцейських підпорядкованого підрозділу, які виконували функції протидії поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, та при виконанні цих обов`язків мали безпосередній контакт з населенням; - цільового використання бюджетних коштів, виділених на виплату доплати до грошового забезпечення поліцейських відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375. Пунктом 1 Постанови №375 установлено, що на період дії карантину, встановленого Постановою №211, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям працівників, в тому числі поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах. Пунктом 3 визначені критерії, яким мають відповідати поліцейські, які включаються до персонального переліку поліцейських, яким установлюється доплата, а саме: 1) несли службу в період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни, та у безпосередньому контакті з населенням виконували відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID- 19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 (далі по тексту - Постанова №641, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) одну або декілька з наступних функцій: - здійснення поточного контролю за перебуванням особи в місці самоізоляції шляхом проведення перевірки фактичного перебування осіб за зазначеними ними адресами самоізоляції (відвідування на дому) (п.28 Постанови №641); - виконання поточного контролю дотримання карантинних обмежень на вулицях, у парках, інших громадських місцях, проведення вибіркової перевірки документів, що посвідчують особу (п.31 Постанови №641); - здійснення заходів контролю виконання протиепідемічних вимог під час здійснення пасажирських перевезень (п.46-4 Постанови №641); 2) здійснювали в безпосередньому контакті з населенням: протиепідемічні заходи, покладені на поліцію протоколами засідань державних чи регіональних комісій з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, відповідно до «зеленого», «жовтого» - «помаранчевого» та «червоного» рівнів епідемічних загроз, зокрема: - заходи контролю за дотриманням маскового режиму при посадці у громадський транспорт (автобус, тролейбус, трамвай) на зупинках, які постійно мають значні навантаження та найбільш завантажених кінцевих зупинках(у пікові години); - проведення рейдів щодо недопущення роботи нічних розважальних закладів відповідно до діючого протиепідемічного законодавства; - контроль за недопущенням порушень протиепідемічного законодавства та обмежень керівниками (власниками) приватних навчальних закладів області (якщо такі обмеження встановлено рішеннями державної чи регіональної комісій з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій). 3) здійснювали: в безпосередньому контакті з населенням заходи щодо забезпечення правопорядку і безпеки громадян згідно з пунктом 1 Постанови №375: - поліцейські, які залучаються до підтримання публічного порядку та додержання вимог протиепідемічного законодавства під час проведення масових заходів (збори, мітинги, походи, демонстрації, пікети, публічні релігійні заходи: святкові та пам`ятні заходи, організовані органами державної влади та місцевого самоврядування; заходи, організовані іноземними дипломатичними установами в Україні; офіційні спортивні змагання, масові спортивні та культурно-видовищні заходи, візити осіб, щодо яких здійснюється державна охорона, вибори до органів влади та місцевого самоврядування); - поліцейські, які несуть службу на стаціонарних постах та в складі мобільних груп із забезпечення карантинних заходів, розташованих на кордонах території обслуговування з іншими областями країни. 4) здійснювали в безпосередньому контакті з населенням заходи щодо забезпечення захисту прав дітей згідно з пунктом 1 Постанови №375, статті 5 Закону України «Про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей», Інструкції з організації роботи підрозділів ювенальної превенції Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 19.12.2017 за №1044: - проведення за місцем проживання чи навчання бесід з питань індивідуальної профілактики з дітьми, які перебувають на профілактичному обліку, складання відповідного рапорту (акту); - заходи за заявою про безвісне зникнення дитини (опитування родичів, друзів, вчителів, однокласників, оточення, подомовий обхід), отримання пояснень від опитаних; - за повідомленнями медичних, освітніх закладів, соціальних служб відвідування дитини за місцем проживання з питань запобігання домашньому насильству, жорстокому поводженню з дітьми, збір медичних документів для підтвердження фактів, отримання пояснень опитаних осіб, складання рапорту, адміністративного протоколу; - рейди у метрополітені, на ринках, місцях скупчення дітей з метою запобігання дитячій бездоглядності; здійснення заходів поліцейського піклування щодо дітей (з поміщення до лікарні чи дитячого закладу, складання рапорту, протоколу поліцейського піклування; - відвідування за повідомленням органу освіти дитини за місцем проживання з метою залучення дитини до навчання та захисту права дитини на здобуття освіти, складання рапорту та повідомлення до органу освіти; - рейди з перевірки дотриманням суб`єктами підприємницької діяльності вимог законодавства щодо заборони продажу неповнолітнім особам алкогольних, слабоалкогольних напоїв і тютюнових виробів - та складання рапорту, адміністративного протоколу; - рейди з перевірки дотримання обмежень перебування дітей у нічний час у закладах, у яких проводиться діяльність у сфері розваг, та закладах громадського харчування, складання рапорту, адміністративного протоколу; - проведення рейдів та виявлення фактів уживання дітьми алкоголю, складання адміністративних протоколів; - відвідування за повідомленням соціальної служби проблемних сімей, складання рапорту та адміністративних протоколів за фактами невиконання батьківських обов`язків; - рейди з відвідування дітей, які опинилися в складних життєвих обставинах, за місцем їх проживання разом із службою у справах дітей для з`ясування умов проживання, складання акту; - бесіди з дітьми та їх батьками (законними представниками) під час провадження в справі про адміністративне правопорушення, учинене дитиною; складання адміністративного протоколу; - заходи за участю дітей (за окремими планами, вказівками НГІУ); проведення, за запитами навчальних заходів, бесід з дітьми, схильними до вчинення правопорушень, за місцем проживання, навчання або роботи (складання рапорту, відібранім пояснень, підготовка відповіді до навчального закладу); - відвідування дитини за місцем проживання для з`ясування умов проживання, а також чинників, які можуть негативно впливати на неї, бесіди з батьками дитини, її законними представниками, членами сім`ї з метою усунення причин ї умов, які спонукали до вчинення дитиною адміністративного чи кримінального правопорушення, та складання рапорту. За приписами п.п. 2-5 Постанови №375 встановлення доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення). Перелік посад (професій) працівників, яким встановлюються такі доплати, визначається відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику. Персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником (керівником державної служби) відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади. Доплати, визначені пунктами 2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів. Постановою Кабінету Міністрів України від 10 червня 2020 року №485 «Про виділення коштів для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2», у відомчих закладах охорони здоров`я затверджено Порядок використання коштів, виділених для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я (далі по тексту - Порядок №485). У пункті 1 Порядку №485 вказано, що цей Порядок визначає механізм використання коштів державного бюджету за програмами, зокрема: здійснення доплати поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за рахунок коштів, виділених з фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, та її наслідками (далі - бюджетні кошти). Згідно з пунктом 2 Порядку №485 головним розпорядником бюджетних коштів є МВС. Відповідальними виконавцями бюджетних програм є МВС, та, зокрема Національна поліція (далі - органи системи МВС). Абзацами 1 та 2 пункту 4 Порядку №485 визначено, що кошти, отримані органами системи МВС відповідно до пункту 3 цього Порядку, використовуються виключно для: доплати до грошового забезпечення, в тому числі поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. На виконання пункту 4 Постанови № 375 МВС видано Наказ від 03 червня 2020 року №431 «Про окремі питання організації оплати праці на період дії карантину», яким визначено керівникам, зокрема, Національної поліції України забезпечити встановлення на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, додаткової доплати у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах (пункт 1); виплату додаткової доплати здійснювати поліцейським, які перебувають відповідно на штатних посадах в органах (підрозділах) Національної поліції України (пункт 2); нарахування додаткової доплати здійснювати у відсотковому співвідношенні до заробітної плати (грошового забезпечення) з розрахунку всіх складових, у тому числі премії, за винятком виплат, що носять одноразовий та компенсаційний характер (пункт 3); персональний перелік осіб, яким установлюється додаткова доплата, визначається керівником відповідного органу, закладу, зазначених у пункті 1 цього наказу (пункт 4). Здійснивши аналіз чинного законодавства, колегія суддів зазначає, що підставою для отримання доплати за Постановою №375, є сукупність таких умов: 1) особа є поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення, зокрема шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України. Отже, вказана доплата здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт. Забезпечення життєдіяльності населення - комплекс організаційних, економічних, соціальних та інших заходів, спрямованих на створення і підтримання нормальних умов життя, здоров`я, працездатності людей, які здійснюються з метою планування і підготовки до нормованого (у разі необхідності) забезпечення населення продовольчими та непродовольчими товарами, медичним обслуговуванням, послугами зв`язку, транспорту, комунальними та побутовими послугами в особливий період. У загальному розумінні під громадським порядком розуміють урегульовану правовими та іншими соціальними нормами певну частину суспільних відносин, які складають режим життєдіяльності у відповідних сферах, забезпечують недоторканність життя, здоров`я та гідності громадян, власності та умов, що склалися для нормальної діяльності установ, підприємств, організацій, посадових осіб і громадян. Громадський порядок у вузькому розумінні визначається як морально-правовий стан суспільства, при якому компетентні органи виконавчої влади шляхом поліцейського нагляду забезпечують безпеку і правомірну поведінку громадян в громадських місцях, вільне використання ними своїх прав і свобод, а також упорядження громадських місць, яке сприяє трудовій діяльності та відпочинку громадян. З огляду на матеріали справи, відповідно до Наказу ГУНП в Харківській області від 14.12.2016 за № 36о/с у спірний період позивач проходив службу на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Харківській області (а.с. 32), із займаної посади звільнений 02.03.2021 через хворобу (а.с. 33). Отже, позивач проходив публічну службу в підрозділі превентивної діяльності територіального відділу поліції ГУНП в Харківській області, які відповідно до Переліку підрозділів ГУНП в Харківській області, які забезпечують життєдіяльність населення, а також захисту прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків, мають безпосередній контакт з населенням і згідно з Додатком № 1 до Порядку, затвердженого Наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 за № 2165, підрозділи превентивної діяльності територіальних (відокремлених) відділів і відділень) поліції залучаються постійно (щоденно) до здійснення зазначених заходів, що судом першої інстанції враховано не було. Крім того, відповідно до п. 1 Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 1992 року № 576, дозвільна система - це особливий порядок виготовлення, придбання, зберігання, перевезення, обліку і використання спеціально визначених предметів, матеріалів і речовин, а також відкриття та функціонування окремих підприємств, майстерень і лабораторій з метою охорони інтересів держави та безпеки громадян. За приписами статей 2, 23, 26, 31, 39 Закону України «Про Національну поліцію» завданнями поліції, зокрема, є надання поліцейських послуг у сферах забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності. Поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням фізичними та юридичними особами спеціальних правил та порядку зберігання і використання зброї, спеціальних засобів індивідуального захисту та активної оборони, боєприпасів, вибухових речовин і матеріалів, інших предметів, матеріалів та речовин, на які поширюється дозвільна система органів внутрішніх справ, а також здійснює у визначеному законодавством порядку приймання, зберігання та знищення вилученої, добровільно зданої або знайденої вогнепальної, газової, холодної та іншої зброї, боєприпасів, набоїв, вибухових речовин та пристроїв, наркотичних засобів або психотропних речовин. Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи, зокрема перевірку дотримання вимог дозвільної системи органів внутрішніх справ, під час якого оглядає приміщення, де знаходяться зброя, спеціальні засоби, боєприпаси, вибухові речовини та матеріали, інші предмети, матеріали і речовини, щодо зберігання і використання яких визначено спеціальні правила або порядок та на які поширюється дозвільна система органів внутрішніх справ, а також безпосередньо оглядати місця їх зберігання з метою перевірки дотримання правил поводження з ними та правил їх використання, а також безпосередньо оглядає вказані предмети, матеріали та речовини, а у разі визначених законом вилучає їх. Відповідно до Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх Справ України від 21.08.1998 за № 622, Національна поліція України роботу щодо здійснення дозвільної системи організовує через свої структурні підрозділи, зокрема територіальні (відокремлені) підрозділи поліції в районах, містах, районах у містах. Виходячи із визначених законом обов`язків, позивач виконував посадові обов`язки, за які нормативно-правовими актами встановлюється відповідна доплата у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення), що судом першої інстанції під час розгляду справи також не враховано. Колегія суддів зазначає про необґрунтованість висновків суду першої інстанції, що матеріали справи не містять доказів того, що позивач виконував обов`язки, направлені на запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19 спричиненою корона вірусом SARSCoV-2, які забезпечують життєдіяльність населення, оскільки позивач займає посаду, на якій забезпечував під час несення служби правопорядок і безпеку громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків мав безпосередній контакт з населенням. Крім того, колегія суддів звертає увагу на той факт, що така доплата виплачувалась позивачу за період з березня по липень 2020 та з вересня по листопад 2020 включно, а потім її виплата була припинена, хоча він перебував на тій же самій посаді і продовжував виконувати ті ж самі службові обов`язки. Водночас відповідачем жодним чином не доведено різниці в специфіці роботи позивача по місяцях, в яких йому було виплачено додаткову доплату за службу в особливих умовах в порівнянні з місяцями, коли позивачу така доплата не нараховувалась та не виплачувалась. Щодо посилання відповідача у відзиві на позов на те, що обов`язковою передумовою для призначення, нарахування та виплати зазначеної доплати є наявність реальних бюджетних асигнувань, то колегія суддів зазначає, що Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях неодноразово констатував, що органи державної влади не можуть посилатись на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань. Відповідно до рішень ЄСПЛ «Кечко проти України» (заява № 63134/00, пункти 23, 26) та «Ромашов проти України» (заява № 67534/01, пункт 43), реалізація особою права, яке пов`язано з отриманням бюджетних коштів, що базується на спеціальних та чинних на час виникнення спірних правовідносин нормативно-правових актах національного законодавства, не може бути поставлена у залежність від бюджетних асигнувань, тобто посилання органами державної влади на відсутність коштів, як на причину невиконання своїх зобов`язань, є безпідставними. Зокрема, у справі «Кечко проти України» (заява № 63134/00) ЄСПЛ зауважив, що держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплати з державного бюджету, однак свідома відмова від цих виплатах не допускається, доки відповідні положення є чинними (пункт 23). У пункті 26 вказаного рішення зазначено, що органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань. У рішеннях ЄСПЛ у справі «Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України» (заява № 70297/01) та у справі «Бакалов проти України» (заява № 14201/02) також зазначено, що відсутність бюджетних коштів, передбачених у видатках Державного бюджету України, не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання (пункти 48 та 40 цих рішень відповідно). Отже, з огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2024 в оскаржуваній позивачем частині прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права. Доводи апеляційної скарги в цій частині спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні, та приймаються колегією суддів в якості належних. Згідно із приписами пункту другого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Відповідно до статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині з прийняттям постанови про задоволення позовних вимог в цій частині. Ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні. \~

Результат розгляду: granted