Рішення адміністративного суду від 2022-02-09 00:00:00+02

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ 04.11.2021 року [PERSON] (далі\~ позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Військової частини [NUMBER] (далі\~ відповідач), в якій просив: - визнати протиправними дії Військової частини [NUMBER] щодо не проведення з 29.01.2020 року [PERSON] перерахунку грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, з врахуванням положень\~ постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»\~ та вимог постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, визначивши розміри посадових окладів та окладів за військове звання шляхом множення розмірів прожиткового мінімуму станом на 01 січня 2020, встановленого\~ Законом України "Про державний бюджет України на 2020 рік", на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1,12,13,14 до Постанови 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", та\~ Наказу Міністра оборони України від 01.03.2018 №90 "Про встановлення тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України"; - зобов`язати Військову частину [NUMBER] провести перерахунок та виплату всіх проведених виплат (основних, додаткових та одноразових видів грошового забезпечення, в тому числі вихідної допомоги при звільненні) грошового забезпечення за період з 29.01.2020 року по 02.08.2020 року [PERSON] , з врахуванням положень\~ постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»\~ та вимог постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, визначивши розміри посадових окладів та окладів за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму станом на 01 січня 2020, встановленого\~ Законам України "Про державний бюджет України на 2020 рік"\~ на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1,12,13,14 до Постанови 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", та\~ Наказу Міністра оборони України від 01.03.2018 №90 "Про встановлення тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України", з врахуванням раніше виплачених сум; - зобов`язати Військову частину [NUMBER] (Код [NUMBER] ; [ADDRESS] ) здійснити нарахування та виплату компенсації втрати частини доходів на суму заборгованості частини недоотриманої виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 року по 02.08.2020 року однією сумою; - зобов`язати військову частину [NUMBER] (Код [NUMBER] ; [ADDRESS] ) здійснити заміну грошового атестату, та довідки про розміри додаткових видів грошового забезпечення; - вказані зміни надати до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки для оформлення довідки для перерахунку пенсії. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з моменту набрання законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №826/6453/18, починаючи з 29.01.2020 року розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу повинні визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 14 Постанови №704. Тому згідно з постановою КМУ № 704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня календарного року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Отже, з 30.01.2020 - з наступного дня з дати набрання чинності судовим рішення у справі №826/6453/18 виникли підстави для визначення розмірів посадови, окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Позивач вважає, що має право на перерахунок та виплату грошового забезпечення з 29.01.2020 року, із врахуванням встановленого на 01.01.2020 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки вказане обчислення приводить до збільшення розміру посадового окладу, окладу за військовими (спеціальними) званнями. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в позові. Апеляційна скарга обґрунтована доводами адміністративного позову. Також, позивач зазначає, що він просив суд першої інстанції зобов`язати відповідача здійснити розрахунок грошового забезпечення виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, \~\~а не мінімальної заробітної плати як на те вказав суд першої інстанції. Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі\~ ст. 311 КАС України. Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга\~ не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , 26.03.2021 року звернувся до командира військової частини [NUMBER] зі зверненням, в якому просив: - провести обчислення та виплату повного грошового забезпечення за заявою з 29.01.2020 року виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2020 року; - здійснити внесення змін до грошового атестату та довідки про розміри додаткових видів грошового забезпечення; - вказані зміни просив надати до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України для складання довідки для обчислення пенсії пенсійним фондом. Розглянувши вказане звернення, відповідач надав відповідь за вих.№581 від 14.04.2021 року, в якій зазначив, що військовою частиною [NUMBER] , починаючи з 01.03.2018 року нарахування грошового забезпечення здійснювалось відповідно до\~ Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою установлені розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу, які визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13, і 14. Позивач, вважаючи протиправними дії відповідача щодо не проведення з 29.01.2020 року перерахунку грошового забезпечення, звернувся до суду з цим позовом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що підстави для проведення розрахунку розміру грошового забезпечення виходячи із мінімальної заробітної плати станом на січень 2020 року \~- відсутні. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно із частиною першою\~ статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 № 2011-ХІІ\~ (далі - Закон № 2011-ХІІ) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів. До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення (частина друга\~ статті 9 Закону № 2011-ХІІ). Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця (частина третя\~ статті 9 Закону № 2011-ХІІ). 30.08.2017 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 704\~ Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб\~ (набрала чинності з 01.03.2018 року, далі - Постанова № 704), якою зокрема затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, додаткові види грошового забезпечення та розміри надбавки за вислугу років, у тому числі військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу. Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції, чинній до 24.02.2018 року) було установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Також додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. 21.02.2018 року відповідно до частини 4\~ статті 63 Закону України\~ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб\~ Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 103\~ Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб\~ (набрала чинності 24.02.2018 року). Постановою №103 (яка набрала чинності 24.02.2018 року) до постанови КМУ № 704 внесено зміни, внаслідок яких пункт 4 постанови КМУ № 704 викладено у новій редакції:\~ 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. При цьому, згідно пунктом 1 Примітки Додатку 1 постанови КМУ № 704\~ Тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу\~ (в редакції\~ постанови КМУ № 1041 від 20.12.2017 року) посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень. Згідно з Примітками Додатку 14\~ Схема тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень. Виходячи з наведених вище приписів законодавства, пунктом 4 постанови КМУ № 704 (в редакції постанови КМУ № 103) визначено, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як\~ розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня 2018 року, тоді як згідно приміток до вказаних додатків розрахунковою величиною визначено процентний показник від розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року. На момент набрання чинності постановою КМУ №704, п.4 вказаного нормативного акту викладений у редакції згідно з п.6\~ постанови КМУ від 21.02.2018 року №103, а саме:\~ 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. В подальшому, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103. Відновлено дію п. 4 Постанови №704 у редакції, яка передбачає використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого\~ законом\~ на 1 січня календарного року). При цьому, 01.01.2017 року набрав чинності\~ Закон України\~ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України\~ від 06.12.2016 року №1774-VIII, пунктом 3 розділу ІІ якого встановлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим\~ Законом\~ не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. За приписами ч. 3\~ ст. 7 КАС України, у разі невідповідності правового акта\~ Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України. 01 січня 2017 року набрав чинності\~ Закон № 1774-VІІІ. За змістом пункту 3 розділу\~ ІІ\~ Прикінцеві та перехідні положення\~ Закону № 1774-VІІІ (у редакції, чинній на час прийняття рішення судом першої інстанції) мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим\~ Законом\~ не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується в розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого на 01 січня календарного року, починаючи з 01 січня 2017 року. Суд звертає увагу, що під час розв`язання правової колізії між нормами пункту 3\~ розділу ІІ Закону №1774-VІІІ\~ та пункту 4 Постанови №704, у редакції до внесення змін Постановою №103, та приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, перевагу належить віддати положенням\~ закону\~ як акту права вищої юридичної сили. Ураховуючи вищенаведені висновки щодо відсутності правових підстав для застосування такої розрахункової величини як мінімальна заробітна плата та приймаючи до уваги відновлення дії положень постанови КМУ №704, які діяли до внесення змін постановою КМУ №103, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність правових підстав для перерахунку грошового забезпечення позивача, визначеного\~ шляхом множення відповідного тарифного коефіцієнту на прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений\~ законом\~ на 1 січня 2020 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Таким чином, вимоги позивача в цій частині підлягають задоволенню. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Щодо вимог позивача про стягнення на його користь компенсації втрати частини доходів, суд зазначає наступне. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~За\~ \~\~\~\~статтею 1 Закону України «Про компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» № 2050-ІІІ\~ \~\~\~(далі по тексту Закон№ 2050-ІІІ), підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Зі змісту цієї норми випливає, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати. Згадані вище статті\~ \~\~\~\~2,\~ \~\~\~\~3\~ \~\~\~цього\~ \~\~\~\~Закону\~ \~\~\~встановлюють строк затримки виплати доходу, за якого виникає право на компенсацію, - один і більше календарних місяців, дається визначення поняття «доходи» для цілей цього\~ \~\~\~\~Закону, а також порядок обчислення суми компенсації. Пункти 1, 2 Порядку відтворюють положення\~ \~\~\~\~Закону № 2050-ІІІ\~ \~\~\~і лише конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій. У пункті 4 Порядку прописано, що сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Наведене нормативне регулювання не встановлює першості нарахування і виплати доходу, який своєчасно не був виплачений, та не ставить у залежність компенсацію втрати частини грошових доходів від попереднього, окремого нарахування доходів. За цим регулюванням правове значення має те, чи з порушенням строків був виплачений нарахований дохід, чи виплачений і коли цей платіж, чи не нараховувався і не виплачувався грошовий дохід, право на який визнано судовим рішенням. Саме ці події є тими юридичними фактами, з якими пов`язується виплата компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати. При цьому, слід зазначити, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, мають компенсаторний характер. Вони спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги. Використане у\~ \~\~\~\~статті 3 Закону № 2050-ІІІ\~ \~\~\~та пункті 4 Порядку формулювання, що компенсація обчислюється як добуток «нарахованого, але не виплаченого грошового доходу» за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення. Аналогічний підхід до розуміння зазначених норм права Верховний Суд України висловив у постановах від 19 грудня 2011 року (справа №6-58цс11), від 11 липня 2017 року (справа №21-2003а16), а Верховний Суд в постанові від 04 липня 2018 року у справі №521/940/17. \~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Отже, враховуючи той факт, що позивачу не було вчасно виплачено грошове забезпечення \~за період з січня 2020 року по 02.08.2020 \~року, достатніми є підстави для задоволення вимог позивача про зобов`язання відповідача провести розрахунок та виплату компенсації по день фактичної виплати грошового забезпечення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Стосовно вимог позивача про зобов`язання відповідача здійснити заміну грошового атестату та його подання Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, суд апеляційної інстанції зазначає, що внесення змін в грошовий атестат повинне бути здійснено відповідачем після проведення перерахунку розміру грошового забезпечення позивача за 2020 рік. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Оскільки станом на даний час такого розрахунку та виплат не проведено, а судом лише визначено право позивача на проведення перерахунку розміру грошового забезпечення за 2020 рік та її виплату, відтак вимоги про внесення змін до грошового атестату є передчасними та задоволенню не підлягають. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З урахуванням вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Вищенаведене залишилось поза увагою суду першої інстанції, внаслідок чого висновки суду не в повній мірі відповідають обставинам справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нової постанови про часткове задоволення позовних вимог. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~

Результат розгляду: partial