Рішення адміністративного суду від 2022-02-11 00:00:00+02

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив: - стягнути з відповідача заборгованість по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу в нічний час за період з січня 2016 року по 31.12.2017 в сумі 5891,12 грн; - стягнути з відповідача індексацію грошового забезпечення за період з червня 2016 року по жовтень 2017 року в сумі 3375,17 грн. Також просив суд стягнути з відповідача понесені витрати на правову допомогу у сумі 5000 грн. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 6 вересня 2021 року позов задоволений частково. Визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо не проведення позивачу доплати за службу в нічний час з січня 2016 року по грудень 2017 року, а також індексації грошового забезпечення за період з червня 2016 по жовтень 2017 року. Стягнуто з відповідача на користь позивача доплату за службу в нічний час за період з січня 2016 року по грудень 2017 року у розмірі 5891,12 грн. Зобов`язано відповідача нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з червня 2016 по жовтень 2017 року. У задоволенні іншої частини позову відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати це рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні \~позову в повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що грошове забезпечення у вказаний період часу позивачу виплачувалось в граничному розмірі, встановленому відповідними наказами Департаменту патрульної поліції. Позивач отримував за спірний період грошове забезпечення в розмірі, який дорівнює максимальному граничному розміру грошового забезпечення за його посадою. Вказує, що позивач має право вимагати здійснити доплату за службу в нічний час, починаючи лише з 30.06.2018. Позивач своїм процесуальним правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що не перешкоджає розгляду справи. Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів ст. 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ [PERSON] у період з січня 2016 року по лютий 2018 року проходив службу в Департаменті патрульної поліції на посаді інспектора роти № 3 батальйону № 3 та заступника командира роти № 3 батальйону № 3, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні відомості про грошове забезпечення позивача (а.с. 20-22). Відповідно до листа № 199аз/41/19/02-2021, складеного 30.04.2021 Департаментом патрульної поліції, за зверненням позивача, облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов. Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць. Відповідач зазначив, що довідки несення служби в нічний час за період з 16.01.2016 по 31.12.2017 від управління патрульної поліції в Дніпропетровській області не надходили, тому підстави для виплати доплати за службу в нічний час відсутні (а.с. 16-17). Згідно з довідками обліку чергувань поліцейського управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, долучених до вказаного вище листа, за 2016 рік та за 2017 рік позивач залучався до чергувань в нічні зміни (за 2016 рік 74 нічні зміни, за 2017 рік 67 нічних змін) (а.с. 18-19). Відповідно до відомостей про грошове забезпечення, у період з січня 2016 року по грудень 2017 року позивач доплату за службу в нічний час не отримував, а також у період з червня 2016 по жовтень 2017 року виплата індексації грошового забезпечення не здійснювалась (а.с. 21-22). Вважаючи, що відповідачем протиправно не виплачено грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з січня 2016 року по грудень 2017 року та не проведено індексацію грошового забезпечення за період з червня 2016 року по жовтень 2017 року, позивач звернувся до суду з цим позовом. Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами справи підтверджено, а саме довідками обліку чергувань поліцейського управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції за 2016 рік та за 2017 рік, що позивач в період 2016-2017 роки залучався до чергувань в тому числі в нічний час (за 2016 рік 74 нічні зміни, за 2017 рік 67 нічних змін). Суд першої інстанції вказав, що відповідачем факт необхідності нарахування доплати за нічний час не заперечується, проте зазначено, що доплата не виплачена через відсутність оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби у нічний час за формою визначеною Порядком № 260. З огляду на викладене, оскільки відсутність виплати доплати за службу в нічний час спричинена порушенням відповідачем Порядку № 260 в частині недотримання вимог щодо складання відповідної довідки, посилання відповідача на відсутність відповідних довідок про облік несення поліцейськими служби в нічний час, які повинні оформлюватись підрозділом, в якому позивач проходив службу, судом першої інстанції відхилено, оскільки, відповідач не заперечує як сам факт несення позивачем служби в нічний час, тому право позивача на отримання такої доплати не повинно ставитися в залежність від оформлення підрозділом, в якому позивач проходив службу, довідок про несення позивачем служби в нічний час. Розрахунок доплати за службу в нічний час міститься в позовній заяві та відповідачем не оспорювався, а тому підлягає стягненню з відповідача. Індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватись лише з набранням чинності постановою КМУ № 782, оскільки така індексація прямо передбачена положеннями Закону України «Про Національну поліцію» та Закону України «Про індексацію грошових доходів населення». Щодо визначення судом фіксованої суми індексації грошового забезпечення, то суд першої інстанції вказав, що суд не вправі визначати конкретні суми грошового забезпечення, які слід виплатити, оскільки відповідно до законодавства обчислення таких сум належить до відання компетентних структур відповідача, а тому з метою ефективного захисту та відновлення порушених прав позивача зобов`язав відповідача нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з червня 2016 по жовтень 2017 року. А також суд першої інстанції відмовив у стягненні витрат на правову допомогу. НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. З огляду на те, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 6 вересня 2021 року в частині відмови у задоволенні позову не оскаржене, апеляційному перегляду підлягає законність і обґрунтованість такого рішення в частині задоволених позовних вимог. Стосовно вимоги про зобов`язання відповідача нарахувати та сплатити невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з січня 2016 року по грудень 2017 року, апеляційний суд зазначає про таке. Відповідно до частини 2\~ \~статті 19 Конституції України в\~ \~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією\~ \~та законами України. Згідно з ч. 1-2\~ \~ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію»\~ \~поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України. Відповідно до п. 1\~ \~постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції»\~ \~(далі Постанова № 988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Згідно з пп. 3 п. 5 Постанови № 988 поліцейським виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Відповідно до\~ \~ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію» та\~ \~Постанови № 988 з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 затверджений Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання. (далі Порядок № 260) Згідно з п. 5 Розділу І вказаного Порядку грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення. Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення. Приписами п. 11 Розділу ІІ Порядку № 260 встановлено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов. Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць. Отже, виплата поліцейським доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час передбачена як постановою № 988, так і Порядком № 260, проте позивачу за період з січня 2016 року по грудень 2017 року така доплата за 141 відпрацьовану нічну зміну відповідачем протиправно не нарахована і не виплачена, про що правильного висновку дійшов і суд першої інстанції. При цьому, доводи апелянта, що позивачу виплачувалося грошове забезпечення в межах граничних розмірів останнього, визначених наказами Департаменту патрульної поліції, а тому підстави для нарахування доплати за службу в нічний час відсутні є безпідставними, оскільки відповідно до зазначених вище приписів Постанови № 988 та Порядку № 206 доплата за службу в нічний час є\~ \~щомісячним додатковим видом грошового забезпечення поліцейського, який входить до складу грошового забезпечення поліцейського, а обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час є імперативним і ця доплата не може обмежуватися чи взагалі скасовуватися наказами відповідача. Оскільки відсутність виплати доплати за службу в нічний час спричинена порушенням відповідачем Порядку № 260 в частині недотримання вимог щодо складання відповідної довідки, посилання відповідача на відсутність відповідних довідок про облік несення поліцейськими служби в нічний час, які повинні оформлюватись підрозділом, в якому позивач проходив службу, апеляційний суд відхиляє, оскільки, відповідач не заперечує як сам факт несення позивачем служби в нічний час, тому право позивача на отримання такої доплати не повинно ставитися в залежність від оформлення підрозділом, в якому позивач проходив службу, довідок про несення позивачем служби в нічний час. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 липня 2020 року у справі № 2140/1763/18. Стосовно доводів апелянта про строк звернення до суду з вимогою щодо здійснення доплати за службу в нічний час, колегія суддів зазначає про таке. Згідно з пунктом 1\~ \~постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Таким чином, доплата за службу в нічний час, у випадку наявності відпрацьованих годин в нічний час, має постійний характер, входить до структури грошового забезпечення, і відповідно, є його складовою. Суд апеляційної інстанції вказує, що пункт 11 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого\~ \~наказом МВС України від 06 квітня 2016 року № 260, яким визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення, не може вважатися\~ \~нормою спеціального закону\~ \~у спірних правовідносинах, як про це зазначив відповідач, оскільки жодним чином не врегульовує строки звернення поліцейських до суду за захистом своїх порушених прав щодо грошового забезпечення. Відповідач безпідставно ототожнює поняття звернення за одержанням грошового забезпечення\~ \~та\~ \~звернення до суду з позовом, оскільки\~ \~звернення за одержанням грошового забезпечення\~ \~може відбуватись у досудовому порядку шляхом звернення поліцейського до керівника відповідного управління. Зазначене твердження суду, кореспондується з пунктом 12 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого\~ \~наказом МВС України від 6 квітня 2016 року № 260, яким визначено, що звернення поліцейського щодо неправильної виплати грошового забезпечення розглядаються в установленому законодавством України порядку. Відповідно до пункту 2.1 мотивувальної частини\~ \~Рішення Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року № 8-рп/2013\~ \~поняття\~ \~заробітна плата\~ \~і\~ \~оплата праці, які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків. Під заробітною платою, що належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другій\~ \~статті 233 Кодексу законів про працю України, належною працівнику заробітною платою необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових відносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат. У разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат. З огляду на наведене, під час розгляду справ про стягнення на користь осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, заробітної плати (зокрема, доплати за службу в нічний час, яка є складовою грошового забезпечення) застосовні положення частини другої\~ \~статті 233 КЗпП України, а не частини третьої\~ \~статті 122 КАС України, тобто строки звернення до суду у цій категорії справ не застосовуються. При цьому, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про стягнення фіксованої суми доплати за роботу в нічний час та зазначає про передчасність таких позовних вимог, оскільки функції щодо здійснення відповідного розрахунку покладено на Департамент патрульної поліції. Суд \~в межах наданих процесуальним законодавством повноважень перевіряє правомірність прийнятого рішення, дій чи бездіяльності відповідача щодо проведення нарахування та виплати відповідних сум, проте позбавлений права проводити нарахування, які законодавством віднесені до повноважень роботодавця позивача. Натомість, у спірних правовідносинах відповідачем обчислення сум доплати позивачу за роботу в нічний час ще не здійснювалось і у суду немає підстав вважати, що таке обчислення буде здійснено неправильно. Отже, належним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання Департаменту патрульної поліції провести нарахування та виплату суми доплати за роботу в нічний час. Стосовно вимоги про зобов`язання відповідача стягнути заборгованість з індексації грошового забезпечення за період з червня 2016 року по жовтень 2017, апеляційний суд зазначає про таке. Відповідно до частини 5 статті 94 Закону № 580 грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону. Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначає Закон України від 3 липня 1991 року № 1282-ХІІ «Про індексацію грошових доходів населення» (далі Закон № 1282-ХІІ), згідно зі статтею 1 якого індексація грошових доходів населення це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. Частиною 1 статті 2 Закону № 1282-ХІІ визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Статтею 4 Закону № 1282-ХІІ передбачено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Статтею 18 Закону України від 5 жовтня 2000 року № 2017-ІІІ «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі Закон № 2017-ІІІ) визначено, що індексацію доходів населення, яка встановлюється для підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін, віднесено до державних соціальних гарантій, що, згідно зі статтею 19 цього Закону, є обов`язковими для всіх підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності. Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення, що поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників визначає Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078 (далі Порядок № 1078, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Згідно з абзацом 5 пункту 2 Порядку № 1078 (у редакції до 24 жовтня 2017 року) індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби. Постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року № 782, яка набрала чинності 24 жовтня 2017 року, внесено зміни до пункту 2 Порядку № 1078 і доповнено абзац п`ятий після слова «військовослужбовців» словом «поліцейських». Згідно з пунктом 6 Порядку № 1078 виплата сум індексації грошових доходів здійснюється за рахунок джерел, з яких провадяться відповідні грошові виплати населенню: підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з державного бюджету, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів державного бюджету. Отже, частиною 5 статті 94 Закону № 580-VIII встановлено право поліцейських на індексацію грошового забезпечення, а Порядком № 1078 визначені загальні правила нарахування і виплати індексації. Також апеляційний суд вважає, що доводи відповідача щодо відсутності правових підстав для нарахування спірної індексації до 24 жовтня 2017 року, тобто до внесення змін до Порядку № 1078, є безпідставними, оскільки Закон № 580-VIII має вищу юридичну силу ніж Порядок № 1078. В іншому положення Порядку № 1078 дозволяли відповідачу здійснити нарахування і виплату позивачу індексації грошового забезпечення за спірний період часу. Отже, право позивача на індексацію його грошового забезпечення закріплено чинним законодавством України. У зв`язку з цим держава та відповідні державні органи повинні забезпечити реалізацію такого права на проведення індексації грошового забезпечення. Апеляційний суд вважає, що суд не вправі визначати конкретні суми грошового забезпечення, які слід виплатити, оскільки відповідно до законодавства обчислення таких сум належить до відання компетентних структур відповідача, а тому з метою ефективного захисту прав позивача, порушене право підлягає відновленню шляхом зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з червня 2016 по жовтень 2017 року, як правильного висновку дійшов і суд першої інстанції. ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ Беручи до уваги наведене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції по суті прийнято правильне судове рішення про часткове задоволення позову, але з помилковим застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, а тому наявні підстави для зміни рішення суду. Відповідно до частини 4\~ \~\~статті 317 КАС України\~ \~зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини. За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині мотивування висновків суду та способу захисту порушеного права позивача. На підставі викладеного,

Результат розгляду: partial