Рішення адміністративного суду від 2023-07-12 00:00:00+03

І. РУХ СПРАВИ У серпні 2021 року [PERSON] (далі - [PERSON] або позивач) звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до [INFO] (далі - [INFO] або відповідач), третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (далі - ГУПФУ в Одеській області), в якому просив: визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у проведенні перерахунку розміру грошового забезпечення [PERSON] , з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 і на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова Уряду № 704) та неоформленні і ненаданні до ГУ ПФУ в Одеській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача, станом на 29.01.2020 і станом на 1 січня 2021 року, для проведення з 01.02.2020 і з 01.01.2021 перерахунку основного розміру його пенсії; зобов`язати відповідача перерахувати розмір грошового забезпечення позивача станом на 29.01.2020 і станом на 01.01.2021 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 і на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 та підготувати і надати до ГУ ПФУ в Одеській області нові довідки: про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 і станом на 01.01.2021 відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2262-XII), положень постанови Уряду № 704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначені шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 і на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови № 704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для проведення з 01.02.2020 і з 01.01.2021 перерахунку основного розміру його пенсії. Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 12.10.2021, яке залишене без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25.01.2022, у задоволенні позову відмовив. Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій, позивач подав касаційну скаргу, у якій просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нову постанову про задоволення позову. IІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ Ухвалою Верховного Суду від 20.04.2022 відкрито касаційне провадження у справі. Ухвалою Верховного Суду від 11.07.2023 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження. ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивач перебуває на обліку в ГУПФУ в Одеській області та отримує пенсію по інвалідності відповідно до Закону № 2262-XII. На умовах та у розмірах, передбачених постановою Кабінету Міністрів України № 103, позивачу здійснено перерахунок пенсії. При проведенні перерахунку, основний розмір пенсії позивача з 01.01.2018 розрахований з наступних складових грошового забезпечення: посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу. З 01.04.2019 пенсія позивачу обчисляється на підставі довідки [INFO] №ЮО 102492 від 27.08.2020 із застосуванням відповідачем розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2018, якій складав 1762 грн, а також додаткових видів грошового забезпечення. У травні 2021 року позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив виготовити та надати до ГУ ПФУ довідки про розмір грошового забезпечення з розрахунку розміру його посадового окладу та окладу за військовим званням з 01.01.2020 та з 01.01.2021 із застосуванням в якості розрахункової величини 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01.01.2020 та станом на 01.01.2021 Листом від 26.05.2021 [INFO] повідомив позивача про відсутність підстав для виготовлення нових довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсії. Відповідач зазначив, що після набрання чинності Законом № 1774-VIII, мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Відповідно розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Також на переконання відповідача, скасування у судовому порядку пункту 6 постанови Уряду № 103 (справа № 826/6453/18) не створює правових підстав для здійснення перерахунку пенсії позивача. Вважаючи свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся із цим позовом до суду. ІV. АРГУМЕНТИ СТОРІН На обґрунтування позовних вимог позивач стверджує, що з дня набрання чинності постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 виникли правові підстави для перерахунку його пенсії, призначеної згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, які визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт та надання до ГУПФУ в Одеській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення, виходячи із розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 відповідно до вимог статей 43, 63 Закону № 2262-ХІІ, з урахуванням положень Постанови № 704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії із 01.02.2020 та із 01.01.2021. Відповідач позов не визнав. Зазначає, що [INFO] не приймав рішення з питань проведення чи непроведення позивачу перерахунку розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 і на 01.01.2021, оскільки із зазначеним питанням [PERSON] до відповідача не звертався. Натомість у заяві, адресованій [INFO], позивач порушував питання обрахунку розміру його посадового окладу та окладу за військовим званням з 01.01.2020 та з 01.01.2021 із застосуванням в якості розрахункової величини 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01.01.2020 та станом на 01.01.2021. Одночасно відповідач визнав, що пунктом 4 Постанови № 704, в редакції від 30.08.2017, яка була чинна до 24.02.2018, було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Проте згодом Постановою №103 (яка набрала чинності 24.02.2018) до постанови Уряду № 704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 було викладено у новій редакції. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, яка набрала законної сили 29.01.2020, визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України № 103, яким були внесені зміни до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України № 704. Водночас, на переконання відповідача, скасування у судовому порядку змін внесених пунктом 6 Постанови 103 до пункту 4 Постанови №704, не поновлює дію пункту 4 Постанови №704 у попередній редакції. Також відповідач звернув увагу на те, що стаття 63 Закону № 2262-ХІІ не передбачає проведення перерахунку пенсії у зв`язку зі зміною прожиткового мінімуму для працездатних осіб. V. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що відповідно до постанови КМУ № 704 (в редакції постанови КМУ № 103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є стала величина - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, водночас мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується. Такі ж правила діяли при визначенні грошового забезпечення для перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби. Проте, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 визнано протиправним і скасований пункт 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» і з цієї дати фактично відновлено дію пункту 4 постанови № 704 у первісній редакції, яка зазначена вище, зокрема і щодо 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року. Тобто, з 29.01.2020 відновлена дія пункту 4 Постанови №704 у первісній редакції, яка запроваджувала у якості однієї з величин алгоритму розрахунку показника окладу за посадою - мінімальний розмір заробітної плати. Водночас, необхідно врахувати, що із 01.01.2017 набрав чинності Закон України від 06.12.2016 №1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 №1774-VIII (далі - Закон №1774-VIII) пунктом 3 розділу ІІ якого встановлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Зі змісту наведених положень та з урахуванням приписів частини третьої статті 7 КАС України, суди дійшли висновку, що під час розв`язання правової колізії між нормами пункту 3 розділу ІІ Закону № 1774-VІІІ та пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, та приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, перевагу належить надати положенням закону як акту права вищої юридичної сили з урахуванням принципу верховенства права, закріпленого у статті 8 Конституції України. Оскільки норма пункту 3 розділу II Закону №1774-VIII не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови №704, у редакції до внесення змін Постановою №103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, тому відсутні правові підстави для обчислення розміру окладу за посадою та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року. Тобто, положення пункту 4 Постанови №704 щодо обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягає. За наведених вище обставин, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що відповідно до приписів частини четвертої статті 63 Закону № 2262-ХІІ у позивача не виникло права на перерахунок пенсії, а отже відсутні підстави для видачі оновлених довідок для перерахунку пенсії. VІ. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ В обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник зазначає, що з дня набрання законної сили постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 у нього виникло право на отримання нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, передбаченою додатком 2 Порядку № 45. Водночас після набрання судовим рішенням у справі № 826/6453/18 законної сили, знов почало діяти правило двох розрахункових величин обчислення окладу за посадою та окладу за військовим званням, а саме: 1) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року; 2) 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року. Проте з набранням чинності Закону № 1774-VIII, мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. За таких обставин позивач вважає, що у довідці мають бути враховані оновленні дані про розмір посадового окладу та окладу за військовим званням, який визначається шляхом застосування пункту 4 постанови Уряду № 704 у редакції, що діяла до внесення змін постановою Кабінету Міністрів України № 103, у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року та з урахуванням відповідного тарифного коефіцієнту згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до вказаної Постанови, оскільки згідно із відповідними положеннями Законів України «Про Державні бюджети України» на 2020 рік та 2021 рік змінився такий показник, як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідач подав відзив на касаційну скаргу, у якому із посиланням на законність та обґрунтованість рішень судів попередніх інстанцій просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін. Наполягає на відсутності підстав для видачі оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 2020 та 2021 роки для проведення перерахунку пенсії. Стверджує, що скасування у судовому порядку змін внесених пунктом 6 Постанови 103 до пункту 4 Постанови №704, не поновлює дію пункту 4 Постанови №704 у попередній редакції. Також відповідач зазначив, що позивачем не наведено виключних підстав касаційного оскарження, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України. Крім того, за позицією відповідача, позивачем також не наведено поважних причин пропуску строку касаційного оскарження. У відповідь на зазначений відзив, скаржник подав письмові пояснення, у яких просить касаційний суд повернути відповідачу відзив на касаційну скаргу з тих підстав, що такий поданий неуповноваженою особою. VІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ Перевіривши у межах повноважень, визначених частинами першою - другою статті 341 КАС України, правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, а також надаючи оцінку аргументам учасників справи, висловленим у касаційній скарзі та відзиві на неї, Верховний Суд встановив таке. Позивач у касаційній скарзі звертає увагу на те, що з 29.01.2020 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме 2020 року та 2021 року, що є підставою для перерахунку його пенсії. Застосування цих нормативних актів у подібних правовідносинах вже було предметом розгляду у Верховному Суді. Зокрема, у пункті 62 постанови від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 Верховний Суд сформулював наступні правові висновки: З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла таких висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах: (1) з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів; (2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік). (3) встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону №1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.». Такий правовий висновок підтриманий Верховним Судом також у постановах від 06.02.2023 у справі № 160/2775/22 від 15.02.2023 у справі № 120/6288/21-а, від 22.03.2023 у справі № 340/10333/21 та колегія суддів не знаходить підстав для відступу від цих правових висновків у справі, що розглядається. Застосовуючи зазначений правовий підхід до обставин цієї справи, Суд дійшов висновку, що відповідач, відмовляючи у наданні позивачу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та 01.01.2021, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. За такого правового регулювання та обставин, відмова [INFO] у підготовці і наданні до ГУ ПФ України в Одеській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021 (з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини), а не з 01.01.2021, як просив позивач, є протиправною. Відтак позовні вимоги є обґрунтованими частково. Колегія суддів зазначає, що питання поновлення строків касаційного оскарження вирішено при відкритті касаційного провадження шляхом постановлення ухвали від 20.04.2022, відповідно відсутні підстави для надання оцінки цьому питанню повторно. Також колегія суддів відхиляє доводи відповідача про наявність правових підстав для закриття касаційного провадження, з огляду на те, що доводи касаційної скарги є мотивованими та такими, що можуть бути перевірені тільки під час касаційного перегляду рішень судів попередніх інстанцій. Поряд з цим, колегія суддів також вважає необґрунтованими доводи позивача про подання відзиву на касаційну скаргу неуповноваженим представником відповідача, оскільки такі доводи спростовуються інформацією щодо наявності повноважень. VІІІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ Відповідно до частини першої - третьої статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Оскільки суди попередніх інстанцій повно встановили обставини справи, проте відмовляючи у задоволення позовних вимог, неправильно застосували норми матеріального права, їх рішення підлягають скасуванню з ухваленням нового - про часткове задоволення позовних вимог.

Результат розгляду: partial