Рішення адміністративного суду від 2022-02-24 00:00:00+02

[PERSON] звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №18 від 26.05.2021, винесеної начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою О.С., якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2021 року у задоволенні позову було відмовлено. Із таким судовим рішенням не погодився позивач та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просив скасувати рішення і задовольнити позов. Обґрунтовуючи незгоду, вказав, що прийнята щодо позивача постанова №18 від 26.05.2018 про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП є протиправною, оскільки в його діях відсутній склад правопорушення. Так, згідно постанови відповідачем установлено, що на момент проведення перевірки позивачем було побудовано триповерхову будівлю багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями комерційного призначення секція 1 та дві п`ятиповерхові будівлі багатоквартирних житлових будинків (секції 2, секції3). При цьому встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме, будинки збудовано з відхиленням від затвердженої проектної документації та з порушенням вимог будівельних норм , державних стандартів і правил, вимог п.7.4 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» а саме: геометричні розміри будівель не відповідають вказаним у проекті, а саме згідно проведених замірів висота поверхів секції 2 та секції 3 становить приблизно 3.15 м., в проекті вказано 2.9 м., що свідчить про перевищення відміток підлоги верхнього житлового поверху над відміткою підлоги першого поверху більш ніж на 12 м. (приблизно 12.6 м. згідно обмірів) та невідповідність висотних відміток будинку затвердженій проектній документації що свідчить про порушення п.7.4 ДБН В.2.2.-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» Загальні розміри в плані по цоколю секції 2 згідно замірів становлять 15.08х80.02м., в проекті вказано 15.63 х79.08; секції 3 згідно замірів 15.05х60.16м., в проекті вказано 15.63х59.46 , відповідно балконні секції 1 виконані на основі металевого каркаса із металевого профіля з монолітними бетонними вставками , в проекті ж вказані монолітні залізобетонні балкони з армуванням арматурою діаметром 10 та 12 м. а також встановлено що в секції 2 та секції 3 влаштовано дерев`яне перекриття 5-го поверху, тоді як в проекті вказано перекриття 5-го поверху із збірних залізобетонних плит. Апелянт зазначає, що є безпідставним посилання відповідача на нібито допущені порушення вимог, оскільки заміри, \~які проводились під час проведення перевірки були виконані вимірювальними інструментами які не пройшли повірку згідно з вимогами Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність». Вказує на те, що дійсно балконні секції 1 виконані на основі металевого каркасу із металевого профілю з монолітними бетонними вставками, однак таке рішення було прийнято з метою оптимізації влаштування даних балконів та здешевлення їх конструкцій, що на підставі отриманого технічного висновку вказує на можливу безпечну та надійну експлуатацію будівель. На рахунок зауважень вказаних у акті щодо встановлення дерев`яного перекриття 5-го поверху в секції 2 та секції 3 то таке рішення прийнято з метою облегшення та здешевлення вказаної конструкції. Апелянт вказав, що такі конструктивні рішення не порушують чинного законодавства і відповідають правилам ДБН. Апелянт зазначив, що будинки введено в експлуатацію і жодних порушень при їх будівництві не встановлено. Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав про законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення. У судове засідання сторони не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце слухання справи. Відповідач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши письмові докази, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 07.04.2021 директор ТОВ «Бодрог» звернувся зі скаргою щодо незаконності видачі дозволу на будівництво до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, в якій повідомив, що являється орендарем земельної ділянки площею 0,77га, що знаходиться за адресою: м.Ужгород, вул.Капушанськ, кадастровий № 211010000:20:001:0124 на підставі договору оренди землі від 26.02.2007р., укладеного з Ужгородською міською радою та така передана в суборенду для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної ринкової інфраструктури [PERSON] за договором суборенди від 03.09.2019р. ТОВ «Бодрог» є орендарем земельної ділянки площею 0.6000 га за адресою 1 кадастровий № 211010000:20:001:0098, що є суміжною із земельною ділянкою із кадастровим № 211010000:20:001:0124, на якій було збудовано об`єкти нерухомого майна (багатоквартирні будинки та торгово-офісну будівлю), що підтверджено актом Управління ДАБІ Ужгородської міської ради №52 від 07.03.2018року про результати позапланової перевірки будівництва торгово-офісних приміщень та гостьових будинків на суборендованій земельній ділянці . На підставі наведеного у скарзі ТОВ «Бодрог» просило повторно перевірити законність видачі дозволу на будівництво від 18.02.2021р. на об`єкт будівництва «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями комерційного призначення за адресою: [ADDRESS] . На підставі даної скарги Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради видано Наказ №16 та Направлення від 06 травня 2021 року № 16 на проведення позапланового заходу (перевірки) дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями комерційного призначення за адресою: м.Ужгород, вул. 8 Березня 48а з 06.05.2021 по 20.05.2021. За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями комерційного призначення за адресою: м. Ужгород, вул. 8 Березня 48а складено Акт від 20 травня 2021 року № 22. Згідно акта перевіркою встановлено порушення вимог п.5.10, п.5.32 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 за №173, п.10.8.27 ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування і забудови територій», п.3,ч.1,ст.34, ч.1 ст.37 Законів України "Про регулювання містобудівної діяльності" та ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність". Так встановлено, що замовником проекту «Будівництво багатоквартирних житлових будинків з приміщеннями комерційного призначення» [PERSON] здійснюється будівництво багатоквартирного житлового будинку на орендованій земельній ділянці площею 0.77га за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором суборенди землі від 03.09.2019року укладеним між ТОВ «Бодрог» та [PERSON] . На момент проведення перевірки влаштовано триповерхову будівлю багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями комерційного призначення (секція1) та дві п`ятиповерхові будівлі багатоквартирних житлових будинків (секція 2 секція3 ) Будівлі секції 2 та секції3 повністю збудовані а саме влаштовано монолітну залізобетонну фундаментну плиту , стіни цокольного поверху із збірних бетонних блоків ,цегляні стіни 1-го 5го поверхів, перекриття із збірних плит 1-го -4-го поверхів , дерев`яне перекриття 5-го поверху покриття та дерев`яні конструкції даху, сходи монолітні . Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями комерційного призначення за адресою: [ADDRESS] встановлено, що будинки збудовано з відхиленнями від затвердженої проектної документації та з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: геометричні розміри будівельне відповідають вказаним в проекті , згідно проведених замірів висота поверхів секції 2 та секції 3 становить приблизно 3.15 м в проекті ж вказано 2.9 м, що свідчить про перевищення відміток підлоги верхнього житлового поверху над відміткою підлоги першого поверху більше ніж на 12м ( приблизно 12.6 згідно обмірів) та невідповідність висотних відміток будинку затвердженій проектній документації , що свідчить про порушення п.7.4. ДБН В .2.2.-15;2019 «Житлові будинки. Основні положення». Також встановлено, що загальні розміри в плані по цоколю секції 2 згідно замірів становлять 15.08х80.-2 м в проекті вказано 15.63х79.08, секції 3 згідно замірів 15.05х60.16м в проекті ж вказано 15.63х59х46. Перевіркою також встановлено, що балконні секції 1 виконані на основі металевого каркаса із металевого профіля з монолітними бетонними вставками , тоді як в затвердженій проектній документації вказані монолітні залізобетонні балкони з армуванням арматурою діаметром 10 та 12м. У секції 2 та секції 3 влаштовано дерев`яне перекриття 5-го поверху, в той час як в затвердженій проектній документації будівництва вказано перекриття 5-го поверху із збірних залізобетонних плит. Таким чином, згідно акту перевіркою встановлено, що власником проведено будівництво та будинки збудовано з відхиленнями від затвердженої проектної документації та з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил. На підставі встановлених порушень начальником відділу звернень та скарг Управління ДАБК та головним спеціалістом відділу звернень та скарг Управління ДАБК винесено Припис від 20 травня 2021 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов`язано привести будівництво у відповідність до вимог чинного законодавства будівельних норм стандартів та правил до 20.06.2021. Крім того, начальником відділу звернень та скарг управління ДАБК складено протокол про адміністративне правопорушення від 20 травня 2021 року стосовно власника [PERSON] . За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудування, начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 26 травня 2021 року № 18, якою визнано [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн. Апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції про законність вказаної постанови з таких підстав. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~ Конституцією\~ та законами України. Вимогами ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 за № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. Відповідно до пункту 5 Порядку № 533 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Пунктом 7 указаного Порядку закріплено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення. Отже, необхідною умовою для здійснення заходу позапланової перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені частиною першою статті 41 Закону № 3038-VІ та пунктом 7 Порядку № 553. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У спірних правовідносинах апеляційний суд зазначає, що підлягають врахуванню і положення частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Дотримання посадовими особами контролюючого органу законодавчо встановлених обмежень щодо призначення перевірки є обов`язковою передумовою для реалізації контролюючим органом права на проведення перевірки. Як встановлено судом, підставою проведення перевірки стало звернення 07.04.2021 директор ТОВ «Бодрог», який подав скаргу щодо незаконності видачі дозволу на будівництво до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради. Згідно тексту вказаного зверненні автор повідомив, що являється орендарем земельної ділянки площею 0.77га, яка знаходиться за адресою : м.Ужгород, вул. 8 Березня , кадастровий № 211010000:20:001:0124 на підставі договору оренди землі від 26.02.2007, укладеного з Ужгородською міською радою, й та така передана в суборенду для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної ринкової інфраструктури [PERSON] за договором суборенди від 03.09.2019 ТОВ «Бодрог» є орендарем земельної ділянки площею 0.6000 га кадастровий № 211010000:20:001:0098, що є суміжною із земельною ділянкою із кадастровим № 211010000:20:001:0124, на якій було збудовано об`єкти нерухомого майна (багатоквартирні будинки та торгово-офісну будівлю), що підтверджено актом Управління ДАБІ Ужгородської міської ради №52 від 07.03.2018року про результати позапланової перевірки будівництва торгово-офісних приміщень та гостьових будинків на суборендованій земельній ділянці. Скаржник зазначає про незаконність побудови у 2016-2018 роках об`єктів нерухомого майна (багатоквартирних будинків та торгово-офісних будівель), незаконність видачі дозволу на будівництво [PERSON] . Також ТОВ «Бодрог» повідомило, що багатоквартирні житлові будинки знаходяться в захисній зоні АЗС, яка розміщена \~поруч. На підставі наведеного у скарзі ТОВ «Бодрог» просило повторно перевірити законність видачі дозволу на будівництво від 18.02.2021р. на об`єкт будівництва «Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями комерційного призначення за адресою: м.Ужгород, вул. 8 го Березня 48 а Гулієву Руфату (а.с.57-58). Отже, відповідач при призначенні та проведенні позапланового заходу контролю повинен був з`ясувати лише питання, які були порушені у зверненні ТОВ «Бодрог», а саме законність будівництва, видачі дозволу. При цьому у вказаній заяві не йдеться порушення [PERSON] проектної документації при будівництві будинків, зокрема, при облаштуванні перекриття, балконів, висоти поверхів. Однак, у наказі №16 \~від 6 травня 2021 року начальника управління \~Державного архітектурно-будівельного контролю зазначено, що \~позапланову перевірку призначено на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті без обмеження питаннями, які були порушені у скарзі ТОВ «Бодрог». При цьому, як видно з матеріалів справи, виявлені позаплановою перевірко порушення стосувались дотримання проектної документації при здійсненні будівництва і не стосувались порушених у зверненні ТОВ «Бодрог» питань. Отже, \~апеляційний суд дійшов висновку, що при проведенні перевірки \~посадовими особами Управління Державного архітектурно-будівельного контролю \~було порушено процедуру проведення перевірки, визначену Законом № 3038-VІ та Порядком № 553, зокрема позаплановий захід контролю здійснено без наявності підстав для його проведення, внаслідок чого наказ на проведення перевірки є протиправним. Колегія суддів зазначає, що Верховний Суд неодноразово, зокрема у постанові від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7847/17 зазначав, що нормами Закону №3038-VI та Порядку №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої. У справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків. Системний аналіз наведеного у своїй сукупності дає підстави для висновку, що документи, складені за результатами спірної перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не можуть визнаватися допустимими доказом у справі, якщо вони одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення, прийняті за наслідками незаконної перевірки на підставі висновків документів, які є недопустимими доказами, не можуть вважатись правомірними та підлягають скасуванню. Оскільки, як зазначено вище, порушено процедуру проведення перевірки, визначену Законом № 3038-VІ та Порядком № 553, зокрема позаплановий захід контролю щодо дотримання \~в загальному вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності здійснено без наявності підстав для його проведення, внаслідок чого наказ на проведення перевірки є протиправним, відсутні й правові наслідки такої перевірки, тому суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваної постанови про притягнення до відповідальності, прийнятої за результатами перевірки. Така правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема у постанові від 13 квітня 2021 року у справі № 560/1674/19. Суд першої \~інстанції на вищенаведене уваги не звернув та дійшов помилкового висновку щодо необхідності відмови у задоволенні позовних вимог. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). За таких обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла до висновку про те, що оскаржуване судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, викладені у ньому висновки не відповідають фактичним обставинам справи, а тому його необхідно скасувати та прийняти нове про задоволення позову. Також відповідно ч.6 ст.139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. Враховуючи, що суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення позову, на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору: при поданні позову в розмірі 454 грн., при поданні апеляційної скарги 681 грн.

Результат розгляду: granted