Рішення адміністративного суду від 2022-04-07 00:00:00+03

У лютому 2021 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі по тексту - відповідач), в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив визнати протиправним та скасувати наказ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) про результати службового розслідування №13 від 19.01.2021 року Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади; визнати протиправним та скасувати наказ (з кадрових питань (особового складу)) №23 від 19.01.2021 року Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про призначення його на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного правління ДСНС України у Дніпропетровській області з посадовим окладом 5220 грн. у місяць, звільнення з посади заступника начальника 4 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20.01.2021 року. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено. З рішенням суду першої інстанції не погодився [PERSON] та подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. Свої вимоги обґрунтував тим, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Апелянт зазначав, що відповідно до ст.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року. Апелянт зазначав, що, оскільки атестування [PERSON] відбулося 10.12.2019 року, а накази №13 та №23 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності видані 19.01.2021 року, має місце порушення ст.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту. Апелянт зазначав, що строк є припинювальним, тобто таким, який не підлягає відновленню або продовженню. Апелянт вважав, що, незважаючи на положення ст.86 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, службове розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути здійснене в річний термін, з дня допущення правопорушення. Апелянт звертав увагу на те, що відповідно до ст.103 Дисциплінарного статуту рішення про звільнення з посади (переміщення особи на нижчу посаду) можливе лише після допущення дисциплінарного проступку за наявності не знятого дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, тобто дисциплінарний проступок, допущений 16.12.2019 року, до накладення стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність , не може бути застосований для звільнення з посади, тобто враховується поведінка особи після накладення стягнення, а не до накладення дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Апелянт зазначив, що пунктами 68, 69 Дисциплінарного статуту не передбачено стягнення у вигляді призначення на нижчу посаду, він згоду на таке призначення не давав; вважав висновок суду про те, що наказ №23 не є наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, помилковим. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до доповідної записки начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911 в ході службового розслідування від 02.11.2020 року №399 за фактом, викладеним у листі старшого слідчого Головного управління Національної поліції в Одеській області від 15.11.2020 року №49/5336 та на підставі відомостей, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019160470003930 від 16.12.2019, наказом Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №419 було проведено службове, за результатами якого встановлено, що засідання атестаційної комісії 4 ДПРЗ 10.12.2019, головою якої був [PERSON] , не проводилося, питання продовження контракту пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] розглядалося на оперативній нараді без його присутності та більшості членів атестаційної комісії 4 ДПРЗ; атестаційна комісія 4 ДПРЗ не прийняла шляхом відкритого голосування висновок щодо відповідності на посаді молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] та рекомендацію, яка приймається щодо доцільності укладення нового контракту про проходження служби. Протокол засідання атестаційної комісії, який підписують голова комісії, секретар комісії та усі присутні члени атестаційної комісії, взагалі відсутній; заступником начальника 4 ДПРЗ [PERSON] у грудні 2019 року (приблизно у період часу з 10.12.2019 року по 17.12.2019 року) як головою атестаційної комісії 4ДПРЗ порушено вимоги п.125 Положення №593 та вимоги пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] . За результатами службового розслідування запропоновано накласти на підполковника служби ЦЗ [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади та наказом Головного управління від 19.01.2021 року №13 накладено на [PERSON] заступника начальника 4 ДПРЗ дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. 23.01.2021 року Головним управлінням прийнято наказ №23 про призначення [PERSON] на посаду начальника 12 ДПРЧ 3 ДПРЗ у порядку накладення дисциплінарного стягнення. Суд посилаючись на Кодекс цивільного захисту України, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 року №593, Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджену наказом МВС України від 05.05.2015 року №515, зазначав, що службове розслідування було проведено відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №419 у зв`язку із надходженням доповідної записки начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911, який [PERSON] не оскаржений. Суд вважав, що висновок складений у відповідності до вимог Інструкції №515, та містить повні відомості, які саме порушення службової дисципліни вчинено [PERSON] , а також детальний виклад дисциплінарного проступку, вчиненого ним, а саме невиконання п.125 Положення №593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку №929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом особам рядового і молодшого начальницького складу 4 ДПРЗ. Суд погодився, що [PERSON] внесена неправдива інформація до атестаційного листа [PERSON] щодо дати ознайомлення його з висновками атестування, про те, що [PERSON] , як головою атестаційної комісії 4 ДПРЗ порушено пп.2 п.4 Розділу IV Порядку №929 щодо розгляду атестаційного листа, атестаційний лист розглянуто не на засіданні атестаційної комісії, а на оперативній нараді, без проведення голосування, як того вимагає Порядок №929; встановлено відсутність протоколу засідання атестаційної комісії від 10.12.2019 року, як не складеного, а не такого, який загублено. Суд зазначив, що наказ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) №532 від 18.11.2020 року, яким на [PERSON] накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність зі зменшенням розміру премії на 25% та зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби на 5% було оскаржено ним до суду, та рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.04.2021 року по справі №160/379/21 у задоволенні позовних вимог відмовлено. Суд зазначив, що право вибору виду дисциплінарного стягнення, відповідно до норм Дисциплінарного статуту та Інструкції №515, належить начальнику, який призначив службове розслідування; наказ Головного управління (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 19.01.2021 року №13 «Про результати службового розслідування» став підставою для видання наказу Головного управління (з кадрових питань (по особовому складу)) від 19.01.2021 року №23 про призначення [PERSON] на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області та звільнення його з посади заступника начальника 4 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20.01.2021 року; при цьому суд вважав, що згода [PERSON] не потрібна, оскільки призначення здійснено на підставі рішення атестаційної комісії. Суд зазначав, що, оскільки наказ (з кадрових питань (особового складу)) №23 від 19.01.2021 року про призначення [PERSON] на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, з 20.01.2021 року є формою реалізації наказу (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) №13 від 19.01.2021 року про накладення па [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, то у даному випадку відсутнє подвійне притягнення до дисциплінарної відповідальності за один і той самий проступок. Суд не вважав, що Головним управлінням порушені строки притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, оскільки згідно з п.86 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року (пункт 87 Дисциплінарного статуту). Суд зазначав, що відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №419 службове розслідування проведено за інформацією, що викладена у доповідній записці начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911, тобто, відповідачу стало відомо про скоєне правопорушення до завершення річного терміну застосування дисциплінарного стягнення, а тому, посилання позивача на п.87 Дисциплінарного статуту є безпідставним, а дисциплінарне стягнення накладено з дотриманням п.86 цього Статуту. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] з 02.06.2013 року працював заступником начальника 4 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів. Встановлено, що начальник управління персоналу ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області О.Є. Кухарєв 17.11.2020 року звернувся до начальника ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з докладною запискою №4902-6436/4911, згідно якої під час перевірки в ході службового розслідування від 02.11.2020 року №399 за фактом викладеним у листі старшого слідчого ГУ НП в Одеській області від 05.10.2020 року №49/5336 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України пожежним-рятувальником 30 державної пожежно-рятувальної частини 4 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів молодшим сержантом служби цивільного захисту [PERSON] , було виявлено факт невиконання наказу МВС України «Про затвердження Порядку проведення атестування осіб рядового і начальницького складу в органах і підрозділах цивільного захисту» від 10.09.2014 року №929, в частині роботи атестаційної комісії 4 ДПРЗ ГУ з охорони об`єктів 10.12.2019 року з ймовірною вірогідністю підробки документів щодо продовження контракту молодшому сержанту служби цивільного захисту [PERSON] . На підставі вищевказаної доповідної записки 18.11.2020 року було прийнято наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області №419, згідно якого було призначено службове розслідування. Згідно висновку службового розслідування, затвердженого 08.12.2020 року начальником ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області встановлено, що заступником начальника 4 ДПРЗ [PERSON] у грудні 2019 року (приблизно у період часу з 10.12.2019 року по 17.12.2019 року) як головою атестаційної комісії 4ДПРЗ порушено вимоги п.125 Положення № 593 та вимоги пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] та запропоновано накласти на [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади. Встановлено, що наказом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 19.01.2021 року №13 було затверджено результати службового розслідування та прийнято рішення про накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника 4 ДПРЗ. Згідно наказу ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 23.01.2021 року №23 [PERSON] було призначено на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, звільнено його з посади заступника 4 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20.01.2021 року. Призначення здійснено у порядку накладення дисциплінарного стягнення. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , який виконував обов`язки голови атестаційної комісії 4 ДПРЗ станом на грудень 2019 року, не заперечувалось те, що засідання атестаційної комісії 10.12.2019 року не проводилось, фактично ним не заперечувалось, що атестаційний лист молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] розглянуто не на засіданні атестаційної комісії, а на оперативній нараді, де були присутні члени атестаційної комісії 4 ДПРЗ, у відсутності особи, яка атестується, висновки атестаційної комісії щодо розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту [PERSON] прийняті поза межами атестаційної комісії без проведення голосування, як того вимагає Порядок №929. Однак, як вбачається з позовних вимог [PERSON] вважав, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності з порушенням п.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, а саме порушенням річного строку, на протязі якого особу може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності; вважав, що його притягнуто двічі за один проступок, оскільки наказами ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 19.01.2021 року №13 та №23 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади (наказ №13) та призначення на нижчу посаду в порядку дисциплінарного стягнення, згоду на яке він не давав (наказ №23); вважав, що до нього не може застосовано п. 103 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, оскільки наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №352 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності - попередження про неповну службову відповідність зі зменшенням розміру премії на 25% та зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби на 5%, ним оскаржено до суду, після 18.11.2020 року відсутні порушення службової дисципліни. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] звертався до суду з позовом, у якому просив визнати протиправним та скасувати п.6 наказу (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №532 про накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність зі зменшенням розміру премії на 25% та зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби на 5% відповідно до Положення про преміювання осіб рядового і начальницького складу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Головного управління від 14.01.2020 року №27. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.04.2021 року у справі №160/379/21, яке залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.07.2021 року, у задоволенні позовних вимог відмовлено. Як вбачається з рішення суду [PERSON] наказом ГУ ДСНС від 18.11.2020 року №532 притягувався до дисциплінарної відповідальності за те, що він, займаючи посаду заступника начальника 4 ДПРЗ ГУ з охорони об`єктів здійснював недостатній контроль за службовою діяльністю підлеглого особового складу. За результатами службового розслідування було встановлено, що заступником начальника 4 ДПРЗ ГУ з охорони об`єктів підполковником служби цивільного захисту [PERSON] порушено вимоги п.11, п.п.1, п.ІІ Порядку та п.2.2 Посадової інструкції, а саме: не організував внутрішню та караульну службу в підпорядкованому підрозділі, допустив внесення до добового наряду особи, яка була відсутня на чергуванні; порушив вимоги п.2.14 Посадової інструкції, не проконтролював організацію і проведення керівниками підпорядкованих підрозділів караульної та внутрішньої служби в частині. Матеріалами справи було встановлено, що дисциплінарний проступок був допущений 16.12.2019 року, тобто під час здійснення дисциплінарного проступку, пов`язаного з атестацією [PERSON] (з 10.12.2019року по 17.12.2019 року - як зазначено у висновку службового розслідування від 08.12.2020 року). Відповідно до пунктів 6, 8, 68, 69, 83, 85 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 року №1068-VІ, порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням. Порушенням службової дисципліни є протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту. На осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність. На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: 1) звільнення з посади; 2) пониження у спеціальному званні на один ступінь. Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди. Порядок проведення службового розслідування визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань цивільного захисту. Відповідно до п.2 розділу ІІ, пунктів 1, 2 розділу ІІІ Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2015 року №515 підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися. Рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування. Отже, службове розслідування відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №419 у зв`язку із надходженням доповідної записки начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911 було проведено правомірно. Відповідно до п.5 розділу І, пунктів 1, 2 розділу ІІ, п.6 розділу IV Порядку проведення атестування осіб рядового і начальницького складу в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженого наказом МВС України 10.09.2014 року №929, атестування осіб рядового і начальницького складу проводиться у разі закінчення строку контракту про проходження служби цивільного захисту - не пізніше ніж за два тижні до закінчення строку дії чинного контракту - незалежно від строку попереднього атестування. Для проведення атестування осіб рядового і начальницького складу утворюються атестаційні комісії. Атестаційна комісія є колегіальним органом, який здійснює всебічну оцінку ділових, морально-етичних, професійних та індивідуально-психологічних якостей осіб рядового і начальницького складу, дає відповідні рекомендації, складає висновки щодо їх подальшого службового використання, а також у разі необхідності розглядає інші питання, пов`язані зі службовою діяльністю. Залежно від оцінки рівня професійних, ділових, морально-етичних, індивідуально-психологічних якостей та дисциплінарної характеристики особи рядового чи начальницького складу робиться висновок щодо відповідності посаді, яку вона займає, а також визначення перспективи її службового використання. Висновки атестаційної комісії приймаються простою більшістю голосів за наявності на засіданні не менше двох третин від числа членів комісії і підписуються головою комісії та секретарем комісії. Підсумки голосування заносяться до протоколу засідання атестаційної комісії, який підписують голова комісії, секретар комісії та усі присутні члени комісії. Атестаційні висновки затверджуються керівником, який має на це право відповідно до схеми атестування осіб рядового і начальницького складу, або особою, яка тимчасово виконує його обов`язки. При згоді керівника з висновком атестаційної комісії він затверджує його або письмово складає власне рішення із зазначенням дати. Результати і висновки проведеного атестування вносяться головою атестаційної комісії у тижневий строк після його проведення до атестаційного листа. Службовим розслідуванням встановлено, що засідання атестаційної комісії 10.12.2019 не проводилось, а [PERSON] , як головою атестаційної комісії 4 ДПРЗ порушено підпункт 2 пункту 4 Розділу IV Порядку №929. Атестаційний лист [PERSON] розглянуто не на засіданні атестаційної комісії, а на оперативній нараді, де були присутні члени атестаційної комісії 4 ДПРЗ, у відсутності особи, яка атестувалася [PERSON] . Відповідно до пунктів 86, 87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року. Встановлено, що відповідно до висновку службового розслідування, затвердженого 08.12.2020 року начальником ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, наказом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 19.01.2021 року №13 було затверджено результати службового розслідування; за невиконання п.125 Положення №593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу ІV Порядку №929 при організації та здійсненні розгляду питання про продовження строку служби за новим контактом пожежному-рятувальнику 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшому сержанту служби цивільного захисту [PERSON] , на [PERSON] накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника 4 ДПРЗ. Відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 19.012021 року №23 [PERSON] було призначено на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, звільнено його з посади заступника 4 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20.01.2021 року. Призначення здійснено у порядку накладення дисциплінарного стягнення. Суд апеляційної інстанції вважає, що ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області вище вказані накази прийняті з порушенням п.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, оскільки, як встановлено службовим розслідуванням дисциплінарний проступок [PERSON] було допущено у період з 10.12.2019 року по 17.12.2019 року, тобто останній день, в який на особу може бути накладено дисциплінарне стягнення - 17.12.2020 року. На думку суду апеляційної інстанції, ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області мало можливість з моменту закінчення службового розслідування 08.12.2020 року притягнути [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, однак пропустило строк, передбачений п.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту. Суд апеляційної інстанції зазначає, що законодавством не передбачено поновлення однорічного строку, передбаченого п.87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту. З цих підстав суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 року №419 службове розслідування проведено за інформацією, що викладена у доповідній записці начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911, тобто, відповідачу стало відомо про скоєне правопорушення до завершення річного терміну застосування дисциплінарного стягнення, а тому, посилання позивача на п.87 Дисциплінарного статуту є безпідставним, а дисциплінарне стягнення накладено з дотриманням п.86 цього Статуту. Відповідно до п.103 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту у разі якщо протягом року після накладення дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність особа рядового чи начальницького складу допустила повторне порушення службової дисципліни і зазначене дисциплінарне стягнення не було знято, відповідний начальник приймає рішення про переміщення цієї особи на нижчу посаду чи звільнення її із служби. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] наказом від 18.11.2020 року №532 був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за те, що, займаючи посаду заступника начальника 4 ДПРЗ ГУ з охорони об`єктів, здійснював недостатній контроль за службовою діяльністю підлеглого особового складу, дисциплінарний проступок був допущений 16.12.2019 року. З системного аналізу п.103 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту вбачається, що особа може бути звільнена з посади у разі якщо вона після накладення на неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність допустила повторне порушення службової дисципліни протягом року після накладення такого дисциплінарного стягнення і зазначене стягнення не було знято. Тобто відповідно до п.103 Дисциплінарного статуту строк один рік відраховується від накладення дисциплінарного стягнення (18.11.2020 року) та при умові, що особа після цього не допустила повторного порушення службової дисципліни. Враховуючи обставини справи, законодавство, що регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції вважає, що позовні вимоги обґрунтовані. Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Результат розгляду: granted