Рішення адміністративного суду від 2022-09-27 00:00:00+03

Історія справи. 1. [PERSON] (далі - Позивачка) звернулася до суду з адміністративним позовом до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (далі - Відповідач-1), начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Глазепи Руслана Ігоровича (далі - Відповідач-2) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 24.12.2021 № 24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 5950,00 грн і закриття справи про адміністративне правопорушення. В обґрунтування заявлених позовних вимог [PERSON] зазначила, що уповноважена особа архітектурного контролю не пересвідчилась, хто є власником нерухомості, та яке відношення вона має до гаражу, оскільки право власності зареєстрована на іншу особу, а вона до гаражу не має ніякого відношення. Разом з тим, Позивачка вказала, що оскаржувана нею постанова винесена з грубим порушенням ст. 268 КУпАП без надання можливості надати пояснення та докази, а також за її відсутності. Крім того, на переконання Позивачки, суб`єкт владних повноважень не звернув уваги на письмовий документ у вигляді рішення органу місцевого самоврядування, яким надано дозвіл на розміщення гаражу на відповідній території. 2. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.07.2022 позов задоволено повністю. Ухвалюючи таке рішення, суд виходив з того, що Позивачку не було належним чином повідомлено про розгляд справи, що позбавило її можливості надати відповідно докази та пояснення по суті. При цьому, суд дійшов висновку, що факт вчинення Позивачкою правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, а також наявність складу такого правопорушення в її діях Відповідачем не було перевірено належним чином. 3. Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позову повністю, зазначаючи, що спірна постанова винесена за результатами позапланової перевірки щодо виконання Позивачкою припису, складеного за результатами первинної перевірки. При цьому, Апелянт зазначає, що Позивачка була повідомлена про проведення такої перевірки, але не з`явилася у відповідний час та місце, у зв`язку з чим матеріали перевірки разом з повідомленням про дату, час та місце розгляду справи їй було надіслано рекомендованим поштовим листом 14.12.2021 і, згідно з приписами законодавства вважаються врученими. Крім того, Апелянт вказує, що Позивачку додатково було повідомлено телефонограмою, занесеною до журналу обліку телефонограм Управління. Також, Апелянт наголошує, що порушення, за вчинення якого Позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності, підтверджується відповідними доказами, наявними у справі. З цих та інших підстав Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято за неповно та неправильно встановлених обставин справи і з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому. 4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.08.2022 та від 05.09.2022 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду. 5. Позивачкою подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції. Також, у своєму відзиві Позивачка стверджує, що всі вимоги містобудівного законодавства нею були дотримані і що Відповідач безпідставно притягнув її до адміністративної відповідальності. 6. Відповідачем подано заперечення на відзив Позивачки, в яких він наполягає на своїй правовій позиції, викладеній у скарзі та стверджує про необґрунтованість доводів [PERSON] . 7. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2022 у Відповідача витребувано додаткові докази у справі. 8. 23.09.2022 та 26.09.2022 від Відповідача надійшли витребувані в нього докази. 9. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, а рішення суду - скасуванню з наступних підстав. 10. Обставини справи, установлені судом першої інстанції. Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 09.09.2021 Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено припис № 17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. В приписі також вказано про вчинене порушення, та зазначено, усунути порушення та привести до вимог чинного законодавства до 09.11.2021. У зв`язку з невиконанням Позивачкою зазначеного припису, Відповідачем було складено акт № 43 від 09.09.2021 та в подальшому 14.09.2021 винесено постанову № 9 про адміністративне правопорушення, якою визнано Позивачку винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 1275 грн. 30.11.2021 Управлінням ДАБК Черкаської міської ради видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 80 щодо здійснення позапланової перевірки на об`єкті законність будівництва зблокованих гаражів біля житлового будинку за адресою: [ADDRESS] щодо дотримання суб`єктом містобудування [PERSON] вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу № 80 від 30.11.2021 та перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів ДАБК, а саме припису № 17 від 09.09.2021. У направленні термін його дії вказано з 30.11.2021 по 30.12.2021. 13.12.2021 Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено акт № 80 про те, що за результатами перевірки встановлено, що порушення які зазначені в приписі № 17 від 09.09.2021 Позивачкою не усунуті, а саме: самочинно збудований з боксів гараж побудований з порушенням табл. 7.5 ДБН 360-92хх «містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень (табл. 10.6 ДБН Б.2.2-12:2019) додаток № 10 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.96 № 173 п. 6.3.7 правил технічної експлуатації теплових установок і мереж затверджених наказом Міністерства палива й енергетики України від 14.02.2007 № 71 та п. 11.25 ДБН 13.25-39:2008 п. 1.2 ДБН А.3.1.5-5-96 «Організація будівельного виробництва (п. 1.6 ДБН А. 3.1-5-2009, п-7.2 ДБН А.3.1-5-2016, абз. 4, абз. 6,4, 1 ст. 25 ЗУ «Про основи містобудування. 13.12.2021 Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення № 26, в якому зазначено, що порушення, вказані у приписі № 17 від 09.09.2021 [PERSON] не усунуті, а саме самочинно збудований блокований гараж побудований з порушенням, чим порушено п. п.п. 3, п. 11 Постанови 533 від 23.05.2011 та п. 3, ч. 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». 24.12.2021 Управлінням ДАБК Черкаської міської ради винесено постанову № 24 про адміністративне правопорушення, якою Позивачку визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладено на неї штраф у сумі 5950,00 грн. 11. Позивачка, вважаючи таку постанову протиправною, звернулася до суду з цим позовом. 12. Нормативно-правове обґрунтування. Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553). Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Частинами першою, другою статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є: зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки. Згідно з п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. У п.п. 21, 24 Порядку № 553 визначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення. У ч. 1 ст. 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У ст. 245 КУпАП закріплено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення. Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 3 статті 256 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. Судовий процес у цій справі показав, що у цьому праві позивача незаконно було суттєве обмежено. Згідно з частиною 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Відповідно до ст. 277-2 КУпАП особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, про дату і місце розгляду справи повідомляються завчасно. Статтею 278 КУпАП передбачено обов`язок органу чи посадової особи при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед інших обов`язково вирішити такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду. Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. У частині 1 статті 188-42 КУпАП визначено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. 13. Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що достатньою та необхідною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях чи бездіяльності відповідного складу правопорушення, що повинно підтверджуватися належними і допустимими доказами в розумінні ст. 251 КУпАП та ст.ст. 73, 74 КАС України. 14. При цьому, правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, є встановлення факту невиконання нею законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. 15. Разом з тим, розгляду справи про адміністративне правопорушення повинно передувати завчасне належне повідомлення особи, відносно якої здійснюється розгляд такої справи. 16. Обставини справи, установлені судом апеляційної інстанції. Предметом спору в цій справі є постанова Управління ДАБК Черкаської міської ради від 24.12.2021 № 24 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 5950,00 грн. 14.12.2021 Позивачці було направлено Відповідачем рекомендованим поштовим повідомленням акт перевірки та протокол, які складені за результатами здійснення відповідного заходу контролю щодо виконання нею припису № 17 від 09.09.2021 та які містять інформацію (а саме протокол) про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Відповідне поштове відправлення Позивачкою отримано 29.12.2021, тобто після розгляду її справи про адміністративне правопорушення та винесення Відповідачем спірної постанови. Також, 24.12.2021 о 8:37 год., тобто безпосередньо в день розгляду вказаної справи та прийняття спірної постанови, Позивачку було повідомлено телефонограмою про день, час та місце відповідного розгляду. 17. Висновки суду апеляційної інстанції. Отже, Позивачка не була завчасно та належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду її справи про адміністративне правопорушення, а отже була позбавлена можливості реалізувати наданій їй процесуальні права, зокрема ознайомитися з матеріалами справи, надати пояснення, докази, заявити клопотання, скористуватися юридичною допомогою адвоката або іншого фахівця у галузі права. Зазначені обставини зумовлюють протиправність оскаржуваної постанови, передчасність притягнення позивачки до адміністративної відповідальності та виключають підстави вважати, що Відповідач повно, об`єктивно та правильно встановив усі обставини, які мають значення до вирішення відповідної справи про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 188-42 КУпАП. Тому, відповідно до приписів спеціальної норми ч. 3 ст. 286 КАС України, належним способом захисту прав Позивачки на стадії виниклих спірних правовідносин буде скасування оскаржуваної неї постанови та надіслання справи про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-42 КУпАП на новий розгляд до Управління ДАБК Черкаської міської ради. При цьому, аналізуючи всі доводи апеляційної скарги, судова колегія звертає увагу на те, що, як відзначалося вище, предметом спору в цій справі є притягнення Позивачки до адміністративної відповідальності за невиконання припису контролюючого органу. Тож, у цьому випадку, для вирішення питання щодо застосування до [PERSON] заходів адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, належить з`ясувати фак виконання або невиконання нею відповідного припису Управління ДАБК Черкаської міської ради. Разом з тим, у контексті аналізу доводів апеляційної скарги в цій справі, судова колегія звертає увагу на те, що ані до суду першої інстанції, ані в ході апеляційного провадження доказів щодо оскарження та скасування відповідного припису в порядку, передбаченому чинним законодавством, суду надано не було. Водночас, правовідносини, що передували винесенню такого припису та його правомірність виходять за межі предмета спору в цій справі та, відповідно до ч. 5 ст. 308 КАС України, не підлягають з`ясуванню судом апеляційної інстанції. Надаючи оцінку всім доводам Апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…». Відповідно до ст. 6 КАС України, ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Отже, судом першої інстанції при розгляді цієї справи було неповно встановлено обставини, неправильно застосовано норми матеріального і порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому. Згідно зі ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради підлягає задоволенню частково, рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 липня 2022 року - скасуванню, а позов - задоволенню частково. Розподіл судових витрат. Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Результат розгляду: partial