Рішення адміністративного суду від 2022-09-14 00:00:00+03

Позивач [PERSON] звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому, з урахуванням уточнень, просила суд: - визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №131 від 03.03.2021 в частині, що стосується притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності; - визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 09.03.2021 № 199 о/с "по особовому складу" в частині звільнення позивача з посади старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції в Харківській області; - поновити [PERSON] на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 09.03.2021 її ознайомлено із наказом №131 від 03.03.2021 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з займаної посади старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції за вчинення дисциплінарного проступку. Позивач зазначила, що повноваження, стосовно невиконання яких її притягнуто до дисциплінарної відповідальності, не знаходилися в компетенції позивача. Обсяг роботи був надмірним та з урахуванням недостатності персоналу його неможливо було встигнути опрацювати у відповідні терміни. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 у задоволенні позовних вимог відмовлено. Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити. В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що обовязки, в межах яких встановлені порушення в діях позивача, виконувались на постійній основі протягом декількох років. Також зазначає, що з приводу великого обсягу роботи та неможливості у строк опрацювати документи, \~з письмовими рапортами до керівництва вона не зверталась. Згідно положень ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, \~ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2022 про перехід до розгляду в порядку письмового провадження, справа розглянута колегією суддів в порядку письмового провадження. Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та вимоги апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що 28.01.2021 на підставі пункту 2.2.8 Посадової інструкції інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 № 6086, т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції [PERSON] проводив комплексну перевірку з метою контролю за належним виконанням службових обов`язків працівниками відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП. Даною перевіркою встановлено, що до УПП в Харківській області ДПП для доопрацювання з районних судів міста Харкова надійшли адміністративні матеріали. Доопрацьовані матеріали, відповідно до журналу обліку вихідних документів з адміністративної практики (громадська безпека) направлено за належністю з порушенням встановлених законом строків або не доопрацьовано належним чином, та не направлено до відповідного органу для прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства. 04.02.2021 т.в.о. заступника начальника управління - начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції Ярослав Диняк подав керівництву доповідну записку "Про можливі прояви порушення службової дисципліни з боку працівника УПП в Харківській області ДПП". З метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни з боку працівників відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП, що виразилось у довготривалому доопрацюванні матеріалів про адміністративні правопорушення, які надійшли до УПП в Харківській області ДПП із районних судів міста Харкова в період з серпня по грудень місяць 2020 року, начальником УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції [PERSON] видано наказ № 61 від 04.02.2021 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії". Під час службового розслідування з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин опитано старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП капітана поліції [PERSON] , [INFO] , яка пояснила, що до УПП в Харківській області ДПП з місцевих судів міста Харкова надійшли матеріали за адміністративні правопорушення по лінії громадської безпеки на доопрацювання: в серпні 2020 року - АА № 345904, АПР18 № 491694, АПР18 № 068728, у вересні 2020 року - АПР18 № 274257, АПР18 № 272115, АПР18 № 274281, АПР18 № 273025, ГП № 305267, АПР18 № 220112, АГІР18 № 273154, у жовтні 2020 року - АПР18 № 274247, ГП № 283037, АПР18 № 274251, АПР18 № 491690, ГП № 298379, ГП № 287092, ВАБ № 200863, АПР18 № 277021, АПР18 № 499569, АПР18 № 068711, АПР18 № 499909, АПР 18 № 520863, ГП № 290401, АА № 172425, АПР 18 № 220042, АА № 185376, АПР 18 № 274421, АПР 18 № 272322, АПР 18 № 274210. У ВАП УПП в Харківській області ДПП відповідальним за обробку та направлення матеріалів по лінії громадської безпеки є старший інспектор з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП капітан поліції [PERSON] . Капітан поліції [PERSON] отримала всі вищезазначені матеріали для доопрацювання та направлення в суди для прийняття рішення. Станом на 28.01.2021 всі вищезазначені матеріали не доопрацьовані та не направлені до суду, таким чином старшим інспектором з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції [PERSON] затягнуті терміни розгляду справи, матеріали доопрацьовувались більше ніж три місяці. Направлення матеріалів про адміністративні правопорушення до розгляду поза межами строків, передбачених статтями 38, 277 КУпАП, може стати наслідком закриття адміністративного провадження у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. Також, станом на 28.01.2021 до суду не направленні протоколи АПР 18 № 274257, АПР 18 № 491690, АПР 18 № 273025, АПР 18 № 220112, АПР 18 № 520863, АПР18 № 498702, АПР 18 № 492667, ГП № 307784, ВАБ № 200688, АПР 18 № 273154, ВАБ № 200883, АПР 18 № 494265, АПР 18 № 274210, АПР 18 № 068728, АПР 18 № 277633 та АПР18№ 277334. Посадовою інструкцією старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП, затвердженою Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 № 6086, визначено завдання та обов`язки позивача, серед яких зокрема: 2.1.1 Здійснення постійного контролю за правомірністю складання адміністративних матеріалів та інших процесуальних документів правильним та обґрунтованим прийняттям, заходів адміністративного впливу до правопорушників. 2.1.2 Винесення адміністративних постанов та своєчасна їх реєстрація, правильне і обґрунтоване вживання заходів адміністративного впливу на правопорушників, ведення обліку матеріалів про адміністративні правопорушення. 2.1.3. Розгляд адміністративних матеріалів та приймання відповідних рішень в межах своєї компетенції. Здійснення у разі необхідності додаткової перевірки в адміністративних справах. 2.1.4. \~Своєчасне направлення за належністю адміністративних матеріалів, за порушення правил, норм, стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху. 2.1.5 Розгляд листів, скарг, запитів, заяв фізичних та юридичних осіб, пов`язаних з адміністративної діяльністю; 2.1.6 Проведення з о/с підрозділів Патрульної поліції занять по вивченню нормативних документів, що регламентують діяльність Національної поліції щодо складання адміністративних матеріалів. 2.1.9 Реєстрація та опрацювання адміністративних матеріалів, оформлених, поліцейським. Внесення до автоматизованої інформаційно- пошукової системи, документів, які є підставою для: повернення тимчасово вилучених посвідчень водія. 2.1.10 Здійснення контролю за використанням бланків про адміністративне правопорушення та постанов про адміністративне правопорушення, перевірка правомірності оформлення адміністративних матеріалів. 2.1.11 Внесення адміністративних матеріалів до електронних обліків підсистеми "Адмінпрактика" НАІС та системи АРМОР. Під час службового розслідування з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин опитано старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП капітана поліції [PERSON] , [INFO] , яка пояснила, що адміністративні матеріали, надіслані на доопрацювання з судів міста Харкова та Харківської області і адміністративних комісій міста Харкова та Харківської області, доопрацьовані на початку грудня 2020 року. Опитувана повідомила, що матеріали по лінії громадської безпеки по чотирьом батальйонам УПП в Харківській області ДПП, які повертались на доопрацювання, оброблялись лише нею. При цьому з початку року на доопрацювання з судів міста Харкова та Харківської області і адміністративних комісії міста Харкова та Харківської області надійшло близько 800 матеріалів. Зі слів капітана поліції [PERSON] , нею ставились на облік адміністративні матеріали, які надходять до ВАП УПП в Харківській області, після чого вказані матеріали готувались на відправку до судів та адміністративних комісії. Протягом 2020 року капітаном поліції [PERSON] до підсистеми "адмінпрактика" інформаційно- телекомунікаційній системі "Інформаційний портал Національної поліції України" поставлено на облік 1674 матеріалів про адміністративне правопорушення. Підготовка постанов по справам про адміністративне правопорушення на відправку до відділів державних виконавчих служб міста Харкова та Харківської області та інших міст України згідно статті 308 КУпАП здійснювалось також капітаном поліції [PERSON] . Інші працівники поліції надавали допомогу у постановці на облік матеріалів про адміністративні правопорушення та у підготовці на відправку адміністративних матеріалів до судів і адміністративних комісії, також у процесі роботи позивачкою здійснювалось їх навчання. Контролі, які надходили по лінії громадській безпеки, та запити, на яких встановлені строки розгляду, виконувались капітаном поліції [PERSON] . Враховуючи вищевикладене та строки на внесення та обробку адміністративних матеріалів, які надходять щоденно від батальйонів УПП в Харківській області ДГІП, що знаходились на зміні, першочергово вносились до системи Інформаційно- телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" та підготовлювались до відправки капітаном поліції [PERSON] . Опитувана зазначила, що з батальйонів УПП в Харківській області ДПП в середньому за останні місяці надходило близько сорока матеріалів, інколи надходило до дев`яноста матеріалів. Під час службового розслідування комісією перевірено інформацію, викладену у поясненні старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції [PERSON] , а саме те, що капітаном поліції [PERSON] станом на 28.01.2021 до суду не направлено доопрацьовані протоколи про адміністративне правопорушення. Так, встановлено, що вказані протоколи про адміністративне правопорушення направлені до суду лише 04.02.2021, за спливом більше трьох місяців з дня вчинення правопорушення. До матеріалів службового розслідування долучено наведені пояснення та службову характеристику на [PERSON] , надану [PERSON] , з якої встановлено, що остання за період служби в УПП в Харківській області ДПП зарекомендувала себе посередньо. Нормативні та законодавчі документи, що регламентують діяльність Національної поліції знає, але не завжди дотримується їх вимог, доручення керівництва не завжди виконує в строк. За результати своєї праці не вболіває, розпочату роботу не завжди доводить до завершення, працездатна, але безініціативна. Вимогливістю до себе та інших у виконанні службових обов`язків не відзначається. У повсякденній роботі принципова, творчий підхід до вирішення проблемних питань не виявляє. Капітан поліції [PERSON] розвинутими організаторськими здібностями та почуттям особистої відповідальності не відзначається. Не завжди компетентна у вирішенні службових питань. В побуті скромна, в стосунках з громадянами ввічлива і тактовна. До оточуючих відноситься в залежності від ситуації та особистих інтересів, державною мовою володіє добре, службою в поліції дорожить. В ході службового розслідування дисциплінарна комісія, дослідивши наявні матеріали, дійшла висновку, що старший інспектор з ОД ВАП УПП в Харківській області ДПП капітан поліції [PERSON] неналежно виконувала покладені на неї обов`язки, а саме: отримавши на доопрацювання із судів Харківської області 37 адміністративних матеріалів, доопрацювала та направила їх до судів Харківської області у строк понад три місяці. Внаслідок неправомірних дій капітана поліції [PERSON] минули строки притягнення 37 осіб до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим, в діях останньої відповідач вбачає ознаки дисциплінарного проступку, що свідчить про порушення вимог статті 38 КУпАП, пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1.4 розділу І Посадової інструкції старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 13.12.2017 № 6086, а відтак вчинено дисциплінарний проступок. Також під час службового розслідування враховано, що відносно старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП капітана поліції [PERSON] відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 28.12.2020 № 540 проводилось службове розслідування за фактом незабезпечення належного доопрацювання адміністративних матеріалів за статтею 152 КУпАП відносно [PERSON] , за результатами якого до капітана поліції [PERSON] відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП "Про застосування працівника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції" від 27.01.2021 № 12 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани. За результатами оскарження вказаного наказу рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 у справі 520/2817/21, яке залишено в силі постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021, в задоволенні позовних вимог відмовлено. Враховуючи обставини вказаного дисциплінарного стягнення, негативну характеристику позивачки, а також обставини, встановлені в ході службового розслідування, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що [PERSON] не виконує посадову інструкцію старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП, затверджену наказом ДПП від 13.12.2017 № 6086, у зв`язку з чим дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП капітана поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Відповідно до наказу ДПП № 131 від 03.03.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неналежному виконанні службових обов`язків, що призвело до порушення вимог статті 38 КУпАП, пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1.4 розділу І Посадової інструкції старшого інспектора ВАП УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 № 6086, на підставі пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України старший інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП до капітана поліції [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади. Наказом Департаменту патрульної поліції від 09.03.2021 № 199 о/с "по особовому складу" [PERSON] звільнено з посади старшого інспектора з особливих доручень відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Харківській області. Позивач вважає висновки службового розслідування такими, що не враховують всіх обставин, обсягу навантаження за посадою, а спірні накази - необґрунтованими, з огляду на що звернулась до суду з даним позовом. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості. Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України "Про Національну поліцію". Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - \~\~Дисциплінарний статут). Згідно статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч.1 ст.12 Дисциплінарного статуту визнається дисциплінарним проступком. Відповідно до ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Згідно з ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок №893). Пунком 2 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Відповідно до п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Згідно з п. 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту). Відповідно до ч. 1 ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Частиною 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Згідно з ч. 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції. Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо Отже, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. Як встановлено висновками службового розслідування, старший інспектор з ОД ВАП УПП в Харківській області ДПП капітан поліції [PERSON] , у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї обов`язків, а саме отримавши на доопрацювання із судів Харківської області 37 адміністративних матеріалів, які доопрацьовані та направлені до судів Харківської області у строк понад три місяці. Внаслідок неправомірних дій капітана поліції [PERSON] минули строки притягнення 37 осіб до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим, в діях останньої відповідач вбачає ознаки дисциплінарного проступку, що свідчить про порушення вимог статті 38 КУпАП, пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1.4 розділу І Посадової інструкції старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 13.12.2017 № 6086, а від так вчинено дисциплінарний проступок. Матеріалами справи встановлено, що судом першої інстанції допитано в якості свідка старшого лейтенанта поліції [PERSON] , яка пояснила, що працює в поліції приблизно три роки. У [PERSON] завжди були помічники, до 4-5 осіб, які виконували роботу з внесення матеріалів до бази, направлення до суду, дооформлення, направлення до виконавчої служби. Зазначила, що навантаження було реальним до виконання. Вказала, що влітку 2020 постанови по лінії громадської безпеки почали вносити в базу в електронному вигляді, що зменшило навантаження. Підтвердила, що отриману в канцелярії кореспонденцію своєчасно віддала на опрацювання [PERSON] . Характеристику на [PERSON] склала за зверненням інспектору з відділу моніторингу, який брав участь у службовому розслідуванні. Судом першої інстанції допитано в якості свідка капітана поліції [PERSON] , який пояснив, що робота, яку виконує [PERSON] , є механічною, не потребувала творчих навичок. Під час формування висновків дисциплінарною комісією, до складу якої входив [PERSON] , було враховане попереднє стягнення, що відображено у висновку службового розслідування, комісія обирала з-поміж звільненням зі служби в поліції та звільненням з посади. Щодо відібрання характеристики, пояснив, що характеристика відібрана у більш досвідченої особи. Також, судом першої інстанції допитано в якості свідка старшого лейтенанта поліції [PERSON] , який пояснив, що був залучений до відділу, в якому працювала [PERSON] , за два дні до початку її 2-тижневої відпустки, ще один співробітник \~направлений додатково до відділу. Обидва співробітника не працювали до цього часу, по питаннях, за які відповідала [PERSON] . Позивачка навчила їх роботі, розподіляла обов`язки між працівниками відділу, в ході відпустки декілька разів виходила на роботу для допомоги. Як пояснила позивачка, матеріали, по яким не виконано доопрацювання, на період відпустки нікому не передавала. Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугували висновки службового розслідування про те, що старшим інспектором з особливих доручень відділу адміністративної практики УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції [PERSON] отримані на доопрацювання із судів Харківської області 37 адміністративних матеріалів доопрацьовані та направлені до судів Харківської області у строк понад три місяці. За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції \~обґрунтованим висновок відповідача про порушення позивачем службової дисципліна через неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених Посадовою інструкцією старшого інспектора з особливих доручень ВАП УПП в Харківській області ДПП, затвердженою наказом ДПП від 13.12.2017 № 6086, що свідчить про недотримання вимог пункту 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Також колегія суддів зазначає, що позивачка була обізнана про свої посадові обов`язки та жодного разу впродовж їх виконання не зверталася до керівництва з приводу удосконалення процедури доопрацювання або з обґрунтуванням відсутності підстав вчинення нею відповідних дій. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до ч. 6 ст. 276 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Згідно ч. 6 ст. 276 КУпАП адміністративними комісіями справи про адміністративні правопорушення розглядаються за місцем проживання порушника. Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд цієї справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката. Колегія суддів зазначає, що норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом, не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б забороняли повертати адміністративні матеріали на доопрацювання, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить. Доводи позивача, про те, що негативна службова характеристика не є доказом вчинення дисциплінарного проступку, тим більше, що підписана особою, яка ніколи не була керівником позивача ( [PERSON] ), а займана нею посада рівнозначна посаді позивача, колегія суддів вважає обґрунтованими, проте такими, що не впливають на правильність висновку службового розслідування та на правомірність застосування до позивачки обраного виду дисциплінарного стягнення. Матеріалами справи підтверджено, що обов`язки, в межах яких встановлені порушення в діях позивачки, виконувалися нею на постійній основі протягом декількох років, що не заперечувалося самою [PERSON] . Як зазначила позивач, з письмовими рапортами з приводу завеликого обсягу роботи та неможливості у строк опрацювати документи до керівництва вона не зверталася. Обставини подання позивачкою пропозиції щодо вдосконалення процедури до опрацювання матеріалів, які надходять з судів та адміністративних комісій, в ході розгляду справи не встановлено. Обставини відсутності досвідчених помічників у відділі в період двотижневої відпустки, на що посилається позивачка, не доводять об`єктивних підстав порушення строків опрацювання матеріалів за період, який охоплений службовим розслідуванням. Крім того, як пояснив свідок [PERSON] , він особисто та ще один поліцейський на час відпустки [PERSON] виконували обсяг роботи, який був визначений саме позивачкою. Колегія суддів зазначає, що повноваженнями стосовно встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку, вини державного службовця та визначення виду стягнення наділений відповідний орган, до компетенції якого належать питання притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, відповідач може дійти висновку щодо застосування більш м`якого чи жорсткого виду стягнення з урахуванням певних обставин. Втім, у ході судового розгляду в суді першої та апеляційної інстанції не встановлено наявності підстав для висновку про невідповідність застосованого Департаментом патрульної поліції стягнення у вигляді звільнення з займаної посади обставинам вчиненого позивачем дисциплінарного проступку. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07.03.2019 \~в справі №819/736/18, від 19.05.2022 в справі №480/4079/18 та від 07.07.2022 по справі № 460/5545/20, що враховується судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України. Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим необхідно розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Отже, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджено положення нормативних актів. що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін. Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процессуального права. Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права. Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Результат розгляду: denied