Рішення адміністративного суду від 2023-06-07 00:00:00+03

[PERSON] звернулася до суду із згаданою заявою, в якій прохає скасувати постанову № 15-0080/2022 пн від 16.11.2022 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн. по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164-14 КУпАП. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 16 листопада 2022 року, Південним офісом Держаудитслужби було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №15-0080/2022/пн притягнуто [PERSON] до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 164-14 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 1700,00 гривень. Підставою притягнення до адміністративної відповідальності згідно протоколу про адміністративне правопорушення стало те, що [PERSON] допустила порушення вимог ч.5 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: не надано пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель протягом 3 робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі UA-2022-02-15-003268-с, проведеної Комунальним підприємством «Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області. При цьому, посилається на те, що що 31.03.2022 року, згідно Наказу (розпорядження) № 12, її було переведено на іншу роботу (посаду), а саме з посади фахівця з питань публічних закупівель та договірної роботи на посаду провідного бухгалтера. В свою чергу, у зв?язку з переведенням на іншу посаду працівника, п.3 Наказу №5 від 04.01.2022 року, яким визначено [PERSON] уповноваженою особою визнано таким, що втратив чинність з 01.04.2022 року. Крім іншого зазначає, що що спірна постанова була винесена без її участі. Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 18 січня 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, про що повідомлено сторонам. 16.02.2023 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що позовні вимоги не визнає, просить у позові відмовити з тих підстав, що дії інспектора є такими, що відповідають вимогам\~КУпАП і на [PERSON] було складено адміністративний протокол як на уповноважену особу на яку покладені обов`язки замовника, крім того південним офісом Держаудитслужби 26.10.2022 було направлено запрошення щодо прибуття для складання та підписання протоколу про адміністративне правопорушення, однак [PERSON] не з`явилась. В судове засідання [PERSON] не з`явилась, направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника відповідача також просив у позові відмовити. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Встановивши фактичні обставини справи та оцінивши досліджені письмові докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню, з огляду на наступне. Згідно постанови №15-0080/2022/пн від 16.11.2022 [PERSON] визнано винною у порушенні законодавства про закупівлі, ненадання інформації, документів у випадках пердбачених ЗУ «Про публічні закупівлі» та притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 17\~000 грн. Згідно вказаної постанови [PERSON] порушила законодавство про закупівлі: змовником не надано відповідні пояснення ( інформацію документи) через електронну систему закупівель протягом трьох днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Дата вчинення правопорушення зазначена 20.09.2022. Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені \~Конституцією\~ та законами України.Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010\~визначено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі і закріпленій в\~ст. 62 Конституції України\~презумпції невинуватості. Відповідно до\~ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи. Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення. Тобто, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. Частиною першою статті 164-14 КУпАП серед іншого передбачена відповідальність за неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі. Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених\~статтею 164-14 ч. 1 КУпАП, характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. Суб`єктами правопорушення є посадові особи підприємств, установ та організацій. З матеріалів справи вбачається, що вказане порушення законодавства було виявлено при здійсненні моніторингу 20.09.2022 процедури закупівлі і замовнику Південним офісом Держаудитслужби було надано запит на пояснення щодо надання інформації. \~ \~ \~ \~Відповідно до наказу від 04.01.2022 про визначення уповноваженої особи та затвердження нової редакції Положення про уповноваженої особи з публічних закупівель №5 [PERSON] було визначено уповноваженою особою з організації та проведення процедур закупівель (відкритих торгів, відкритих торгів з публікацією англійською мовою; торгів з обмеженою участю, конкурентних діалогів та як виняток переговорні процедури), спрощених закупівель та оприлюднення звіту про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, у випадку здійснення закупівель відповідно до частини 7 статті 3 Закону. відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» фахівця з питань публічних закупівель та договірної роботи. \~ \~ \~ \~Відповідно до наказу про переведення на іншу роботу від 01.04.2022 [PERSON] була переведена з посади фахівець з питань публічних закупівель та договірної роботи на посаду провідного бухгалтера з 01.04.2022 (а.с.27). Отже у зв?язку з переведенням на іншу посаду працівника, що визначений уповноваженою особою з організації та проведення процедур закупівель, спрощених закупівель та оприлюднення звіту про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, у випадку здійснення закупівель відповідно до ч. 7 ст. 3 ЗУ «Про публічні закупівлі», замовником було визнано п. 3 наказу № 5 від 04.01.2022, що втратив чинність. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами\~ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Згідно\~ст. 280 КУпАП\~орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона до адміністративної відповідальності, тощо. Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. 3 вищевикладеного та доказів наданих до заяви, вбачається, що єдине порушення яке було встановлено за результатами моніторинту процедури закупіви порушення UA 15-003268-c є ненадання інформації і документів на запит про надання пояснень Замовнику, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 8 Закону, будь яких інших порушень не виявлено. Так як, зазначене порушения безпосередньо не стосується самої процедури закупівлі відповідальною за проведення якої раніше до 02.04.2022 була [PERSON] , а надання відовідачу інформації і документів на запит, що був оприлюднений в електронній системі закупівель 13.09.2022 року, не входило до обов`язків позивача в зв?язку з ії переведенням 01.04.2022 року на іншу посаду та зняттям заявником повноважень уповноваженої особи, притягнення позивача до адміністративної відповідальності є протиправним. Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку, що при складенні висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідач діяв без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення. Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (частина статті 9 КУПАП). Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушенн та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. Статтею 247 КУпАП визначено, що провадження за адміністративним правопорушенням не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю за низкою обставин, в тому числі і у зв?язку з відсутністю події та складу правопорушення. Інших належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності оскаржуваної постанови суду не надано. Відповідно п.1ст.247\~КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Ст. 72 КАС України\~передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. 2 ст. 77 КпАП Українив адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суд звертає увагу на те, що окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї. На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню. Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують. Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Як встановлено з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду. Отже, позивач не є суб`єктом владних повноважень у даних правовідносинах, а тому понесені позивачем витрати зі сплати судового збору відповідно до ст. 139 КАС України підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.

Результат розгляду: granted