Рішення адміністративного суду від 2023-02-27 00:00:00+02

Товариство з обмеженою відповідальністю "Клуб "Світ дозвілля" (далі за текстом ТОВ "Клуб "Світ дозвілля", позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (далі за текстом \~- ГУ ДПС у Харківській області), в якому просив суд: - скасувати податкове повідомлення-рішення від 01.03.2021 №0023141813, прийняте ГУ ДПС у Харківській області, у повному обсязі; - скасувати податкове повідомлення-рішення від 01.03.2021 №0023801813, прийняте ГУ ДПС у Харківській області, у повному обсязі. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 01.03.2021 №0023141813 в частині застосування до ТОВ "Клуб "Світ дозвілля" штрафу у розмірі 279383 грн. 04 коп. У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено. Стягнуто на користь ТОВ "Клуб "Світ дозвілля" за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 188 \~69 коп. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування фактичних обставин справи, просив скасувати оскаржуване судове рішення в цій частині та ухвалити постанову, якою\~задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначив, що відповідачем неправильно розраховано суму штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, відповідачем порушено застосування приписів п. 120-1.1 ст. 120- 1 ПК України, а суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про не застосування в спірному випадку вимоги приписів п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПК України. Також на адресу Другого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшла заява про закриття провадження у справі в частині оскарження податкового повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021. В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що\~ після винесення рішення судом першої інстанції та\~після подання апеляційної скарги контролюючим органом здійснено перерахунок суми штрафу та прийнято нове податкове повідомлення-рішення №0194941813 від 20.09.2021 на підставі акту перевірки від 08.02.2021 за №1846/20-40-18-13-05/42926567 і рішення суду від 02.09.2021 №520/11536/21. Отже попереднє податкове повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021 вважається відкликаним. Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються документів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судовим розглядом встановлено обставини, які не оспорено сторонами. ГУ ДПС у Харківській області, на підставі п.п. 20.1.4. п. 20.1 ст. 20 розділу І та в порядку п.п.\~75.1.1 п. 75.1 ст. 75, ст.\~76\~розділу\~II Податкового кодексу України (далі ПК України), проведено камеральну перевірку ТОВ "Клуб "Світ дозвілля" з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за липень-грудень 2019 року, лютий 2020 року. Результати перевірки оформлені актом від 08.02.2021 за №1846/20-40-18-13-05/42926567 (далі за текстом - Акт). У тексті Акту викладені висновки контролюючого органу про вчинення підприємством податкового правопорушення, а саме: порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за липень-грудень 2019 року, лютий 2020 року, чим порушено п.\~201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Відповідальність платника передбачена п.\~120-1.1 ст. 120-1\~розділу\~II Податкового кодексу України. 01.03.2021 із посиланням на Акт контролюючим органом було видано податкове повідомлення-рішення №0023141813 про застосування: - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 61 до 365 календарних днів на суму ПДВ - 481695,81 грн. застосовано штраф 40% у сумі 266222,15 грн.; - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 366 і більше календарних днів на суму ПДВ - 336244,95 застосовано штраф 50% у сумі 749146,22 грн. Загальна сума штрафу становить 1\~015 368,37 грн. 01.03.2021 із посиланням на Акт контролюючим органом було видано податкове повідомлення-рішення №0023801813 про застосування: - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ - 249,83 грн. застосовано штраф 10% у сумі 24,98 грн.; - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 61 до 365 календарних днів на суму ПДВ - 209330,55 грн. застосовано штраф 40% у сумі 804130,37 грн.; - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 366 і більше календарних днів на суму ПДВ - 605414,33 застосовано штраф 50% у сумі 305152,54 грн. Загальна сума штрафу становить 389 290,89 грн. Спірні податкові повідомлення-рішення були оскаржені позивачем у адміністративному порядку до ДПС України. За результатами адміністративної процедури оскарження спірних рішень ДПС України було прийнято рішення від 21.05.2021 №11401/6/99-00-06-03-01-06 про залишення без змін податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 01.03.2021 №0023801813 та №0023141813, а скаргу платника податку\~без задоволення. Не погодившись із правомірністю оскаржуваних податкових повідомлень-рішень контролюючого органу, позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом. Частково відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що граничні строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних, зазначених в акті перевірки, припадають на період з 2019 року по січень 2019 року (включно), а саме, до початку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України, з огляду на що, застосування до позивача штрафних санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120 ПК України, за висновками суду, є правомірним. Також суд дійшов висновку, що до 01.03.2020 та до початку карантину термін затримки реєстрації перелічених у додатках до акту перевірки податкових накладних складав понад 61 календарний день, то відтак суд вважає, що в даному випадку податковий орган правомірно нарахував штраф у максимальному розмірі 40% та 50%, адже склад податкового правопорушення вже був утворений до цієї дати. Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 3 ст. 308 КАС України). З урахуванням положень ст. 308 КАС України, рішення суду в частині задоволених позовних вимог не підлягає апеляційному перегляду, оскільки не оскаржується жодною із сторін. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає. Колегією суддів встановлено, що спірні відносини виникли внаслідок здійснення позивачем фактичної реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, несвоєчасно з порушенням граничних термінів, передбачених абз.11 п.201.10 ст.201 ПК України. Як вбачається з матеріалів справи, за результатами камеральної перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем п.\~201.10 ст. 201 ПК України, а саме, порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за липень-грудень 2019 року, лютий 2020 року. 01.03.2021 контролюючим органом було видано податкове повідомлення-рішення №0023141813 за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 61 до 365 календарних днів та від 366 і більше календарних днів - на загальну суму штрафу 1015368,37 грн. Також з матеріалів справи вбачається, що за результатами камеральної перевірки 01.03.2021 контролюючим органом було видано податкове повідомлення-рішення №0023801813 \~за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних на 15 і менше календарних днів, від 61 до 365 календарних днів та від 366 і більше календарних днів - на загальну суму штрафу 389290,89 грн. Щодо податкового повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021, колегія суддів зазначає наступне. З матеріалів справи встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду позовні вимоги ТОВ "Клуб "Світ дозвілля" задоволено частково, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення -рішення №0023141813 від 01.03.2021 в частині застосування до позивача штрафу у розмірі 279 383,04 гривні. Не погодившись із вказаним рішенням в частині відмови в задоволенні позову, позивач подав апеляційну скаргу, що є предметом розгляду апеляційного перегляду у даній справі. В подальшому позивачем до апеляційного суду подано заяву про закриття провадження у справі щодо оскарження податкового повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021 в тій частині, в якій позивачу було відмовлено в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що\~ після винесення рішення судом першої інстанції та\~після подання апеляційної скарги контролюючим органом здійснено перерахунок суми штрафу та прийнято нове податкове повідомлення-рішення №0194941813 від 20.09.2021 на підставі акту перевірки від 08.02.2021 за №1846/20-40-18-13-05/42926567 та рішення суду від 02.09.2021 №520/11536/21 (а.с. 109-110). Отже попереднє податкове повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021 вважається відкликаним. Розглянувши вимоги поданої позивачем заяви, дослідивши матеріали справи, колегія судій дійшла висновку, що заява позивача про закриття провадження у справі \~щодо оскарження податкового повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021 в тій частині, в якій позивачу було відмовлено в задоволенні позовних вимог, підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне. Так, колегією суддів встановлено, що ГУ ДПС у Харківській області, прийнято нове податкове повідомлення-рішення №0194941813 від 20.09.2021 на підставі акту перевірки від 08.02.2021 за №1846/20-40-18-13-05/42926567 та рішення суду від 02.09.2021 №520/11536/21 на суму 735985,33 грн. (а.с. 110) Також колегією суддів встановлено та не оспорюється сторонами по справі, що вказаним податковим повідомленням-рішенням №0194941813 від 20.09.2021, контролюючим органом на підставі рішення суду здійснено зменшення нарахованої суми штрафу раніше прийнятого ним податкового повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.2021 \~на суму 1\~015 368,37 грн. Колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 60.1 статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення; контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу; контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі. Згідно з пунктами 60.3 60.5 зазначеної правової норми податкове повідомлення-рішення вважається відкликаними з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення рішення, з дня надходження до платника податків податкового повідомлення рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, а також у день набрання законної сили відповідним рішенням суду. Отже, в разі скасовування контролюючим органом раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або зменшення нарахованої суми грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення, попереднє податкове повідомлення-рішення є відкликаним. З аналізу матеріалів справи та норм права колегія суддів доходить висновку, що податкове повідомлення-рішення №0023141813 від 01.03.202 є відкликаним, а отже відсутній предмет спору на час розгляду справи у суді апеляційної інстанції. Положеннями п. 8 ч. 1 ст. 238 КАС України передбачено, що суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення. Відповідно до частини 1 статті 319 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і, зокрема, провадження у справі закривається з підстав, встановлених ст. 238 цього Кодексу. Положеннями ч. 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності відповідача у даній справі протиправними відсутні. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 в частині відмови в задоволенні позову ТОВ "Клуб "Світ дозвілля" про скасування податкового повідомлення-рішення від 01.03.2021 №0023141813 на суму 735985, 33 грн. підлягає скасуванню, а провадження у справі в цій частині підлягає закриттю. Щодо податкового повідомлення -рішення №0023801813 від 01.03.2021, колегія суддів зазначає наступне. Судовим розглядом встановлено, що за результатами камеральної перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем п.\~201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме, порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за липень-грудень 2019 року, лютий 2020 року. Відповідальність платника передбачена п.\~120-1.1 ст. 120-1\~розділу\~II Податкового кодексу України. 01.03.2021 контролюючим органом було видано податкове повідомлення-рішення №0023801813 про застосування: - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ - 249,83 грн. застосовано штраф 10% у сумі 24,98 грн.; - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 61 до 365 календарних днів на суму ПДВ - 209330,55 грн. застосовано штраф 40% у сумі 804130,37 грн.; - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових\~накладних від 366 і більше календарних днів на суму ПДВ - 605414,33 застосовано штраф 50% у сумі 305152,54 грн. Загальна сума штрафу становить 389 290,89 грн. Отже, спірні відносини виникли внаслідок здійснення позивачем фактичної реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, несвоєчасно з порушенням граничних термінів, передбачених абз.11 п.201.10 ст.201 ПК України. Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2\~ст. 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Відповідно до пункту 1.1 статті 1 ПК України цей кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Приписами п.201.1 ст.201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Абзацом 14 п. 201.10 цієї ж статті передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. З аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Відповідно до п.\~120-1.1 ст. 120-1 ПК України\~порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого\~статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей\~192\~та\~201\~цього\~Кодексу\~покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів. Таким чином, з наведеного слідує, що порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, у силу норм ПК України, є підставою для застосування відповідальності у вигляді штрафу в залежності від пропущеного строку реєстрації. Водночас, слід врахувати, що Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» від 17 березня 2020 року №533-ІХ (далі - Закон № 533), були внесені зміни до Податкового кодексу України, які передбачають\~звільнення від штрафних санкцій за порушення податкового законодавства, які вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, в тому числі за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних. Також, Законом від 13.05.2020 року № 591-IX, були внесені зміни до ПК України, якими, в п. 52 прим. 1 підрозд. 10 розділу XX Податкового кодексу України передбачено, що штрафні санкції не застосовуються за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 та від 22 липня 2020 року № 641 (із подальшими змінами), установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 12 березня 2020 року до 19 грудня 2020 року на території України карантин. Таким чином, запроваджений з 12.03.2020 карантин не переривався і наразі триває згідно з іншими нормативними актами Кабінету Міністрів України. Отже, штрафні санкції повинні бути розраховані відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України. Так, відповідно до п. 52 прим. 1\~підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: - порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; - порушення вимог законодавства в частині; обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; - обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; - здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; - порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати. Тобто, перелік порушень податкового законодавства, за які податковим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Окрім цього, у Листі ДПС України від 01.03.2021 № 5257/7/99-00-21-03-02-07 роз`яснено, що згідно із пунктом 521\~підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, у тому числі за нереєстрацію (несвоєчасну реєстрацію) податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. На підставі викладеного, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину не застосовуються. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у рішенні від 10.12.2021 р. у справі № 420/10367/20. Колегія суддів зазначає, що як вбачається з розрахунку штрафних ( фінансових) санкцій (штрафу) до податкового повідомлення - рішення від 01.03.2021 №0023801813 дата складання податкових накладних загальною кількістю 206 шт. є з 01.07.2019 р. по 07.02.2020р. (а.с. 26-28). Згідно з п. 120-1 ПК України строк реєстрації в ЄРПН цих податкових накладних становив до 01.03.2020 р. Реєстрація відбулась \~з 15.03.2020р. по 04.01.2021р. (а.с. 26-28). Таким чином, початком порушення строку реєстрації є 15.07.2019 року, а з урахуванням приписів п.52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, закінчення - 29.02.2020 року, отже кількість днів порушення строку реєстрації розрахунків коригування складає саме до дати початку карантину. У податковому повідомленні-рішенні №0023801813 від 01.03.2021 до податкових накладних, зареєстрованих з порушенням терміну реєстрації відповідачем застосований штраф 10%, 40% та 50% у загальній сумі 389290,89 грн. Разом з тим, з урахуванням того, що відповідачем не застосовано приписи п.52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України (дата закінчення нарахування штрафних санкцій - 29.02.2020р.), проте кількість днів порушення строку реєстрації податкових накладних має складати саме до дати початку карантину, відповідачем неправомірно розраховано суму штрафу в розмірі 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних (на 366 і більше календарних днів). Так, з матеріалів справи встановлено, що за не складання та не реєстрацію податкової накладної №3104, зареєстрованої 31.10.2020 (а.с. 26 зворот), мають бути застосовані штрафні санкції у розмірі 40%, а не 50%, як розрахував контролюючий орган. Аналогічна ситуація щодо неправильного обрахунку штрафних санкцій склалася по відношенню й до податкових накладних відповідно до розрахунку штрафних санкцій згідно податкового повідомлення-рішення №0023801813 від 01.03.2021, а саме: податкових накладних №№ 3103, 3075, 3076, 3071, 3094, 3100, 3073, 3068, 3092, 3099, 3020, 3101, 3013,3254, 3258, 3256, 3253,3255, 3251, 3249, 3248, 3252, 3250, 3260, 3243, 3157, 3150, 3151, 3155, 3149, 3153, 3159, 3161, 3509, 3508, 2053, 2048, 2049, 2044, 2055, 2050, 2069, 2066, 2060, 2059, 2067, 2062, 2047, 2057, 2058, 2061, 2065, 2054, 2052, 2070, 2064, 2068, 2056, 2811, 2163, 2158, 2162, 2217, 2167, 2185, 2190, 2206, 2215, 2200, 291, 2165, 2154, 2144, 2161, 2175, 2156, 2193, 2196, 2178, 2186, 2171,2164, 2187, 921, 2145, 2149, 2148, 2204, 2170, 2212, 2195, 2192, 2157, 2216, 2155, 2159, 2182, 2142, 2199, 879, 2166, 2181, 2191, 2203, 2229, 2201, 2172, 2153, 2214, 2188, 2150. Таким чином розрахунок податкового зобов`язання до податкового повідомлення-рішення №0023801813 від 01.03.2021 підлягає перерахунку у бік зменшення розміру штрафної санкції, а саме за не складання та не реєстрацію розрахунків коригувань зареєстрованих вищевказаних податкових накладних мають бути застосовані штрафні санкції у розмірі 40%, а не а не 50%, як розрахував контролюючий орган. Разом з цим, ухвалюючи рішення, суд першої інстанції в оскаржуваній частині не врахував вищенаведеного та дійшов хибного висновку про правомірне застосування відповідачем штрафних санкцій до платника податків за несвоєчасну реєстрацію вищевказаних податкових накладних в розмірі 50%. На підставі викладеного, відповідачем порушено застосування приписів п. 120-1.1 ст. 120- 1 ПК України та неправильно розраховано суму штрафу за порушення граничних термінів реєстрації деяких податкових накладних, \~а суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про не застосування в спірному випадку вимоги приписів п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПК України. На думку колегії суддів, правомірність або неправомірність поведінки особи, зокрема дотримання нею норм податкового законодавства, необхідно визначати із застосуванням законодавства, яке діяло на момент вчинення відповідних дій або бездіяльності такої особи. Заходи відповідальності, які підлягають застосуванню за вчинення платниками податків порушення, мають визначатися згідно з нормативно-правовими актами, чинними на час виникнення відповідних правовідносин. За таких обставин позивач не може нести відповідальність за таке діяння, вчинене за період з березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, оскільки штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину не застосовуються. Апеляційний суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний приймати рішення, а дії - вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх, дотримуючись встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби. Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення \~\~від 23 липня 2002 року \~\~у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» ЄСПЛ визначив, що адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління. Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). За викладених обставин, податковий орган не довів суду правомірність застосування до позивача штрафних санкцій за порушення строку реєстрації зазначених вище накладних у період з 01 березня 2020 року та по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про відсутність підстав для застосування до позивача штрафних санкцій за порушення строку реєстрації податкових накладних починаючи з 01 березня 2020 року, проте за період до 01 березня 2020 року такі штрафні санкції підлягають застосуванню. Водночас, право на зменшення та перерахунок штрафних санкцій на підставі пункту 73 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України належить виключно податковому органу, на якого закон покладає обов`язок скласти та направити нове податкове повідомлення-рішення. Суд в межах своєї компетенції може лише встановити правомірність/неправомірність донарахування відповідних штрафних санкцій та наявність/відсутність підстав для поширення наведеної вище ретроспективної правої норми на спірні правовідносини, однак не може підміняти собою уповноважений орган та самостійно зменшувати суму донарахувань. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 лютого 2023 року у справі №640/13531/19. У рішенні ЄСПЛ від 20 січня 2012 року у справі Рисовський проти України підкреслено особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах (пункт 70). Ураховуючи внесення змін до податкового регулювання спірних правовідносин відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» від 17 березня 2020 року №533-ІХ, яким, були внесені зміни до Податкового кодексу України, що передбачають\~звільнення від штрафних санкцій за порушення податкового законодавства, які вчинені протягом періоду з 1 березня по 31 травня 2020 року, в тому числі за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, судове рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам законності та обґрунтованості, що встановлені статтею 242 КАС України. Оскільки спірне податкове повідомлення-рішення від №0023801813 від 01.03.2021 не відповідає легальній меті державного регулювання спірних правовідносин згідно зі введеними змінами Законом №533-ІХ та є непослідовним у контексті положень цього Закону як таке, що покладає безпідставний податковий тягар на платника, колегія суддів вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати спірний акт індивідуальної дії. Посилання контролюючого органу на те, що порушення позивачем законодавства в частині реєстрації податкових накладних відбулось до 01 березня 2020 року, а тому до спірних правовідносин не застосовуються положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України колегія суддів не приймає до уваги з огляду на наступне. Правове значення у контексті застосування пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України має саме факт вчинення відповідного порушення,\~складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної. Колегія суддів зазначає, що обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не у цілях встановлення застосовності вказаної норми закону у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого. Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій застосування з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, який викладено у постанові від 10 грудня 2021 року у справі №420/10367/20 Підсумовуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 01.03.2021 №0023801813 підлягає скасуванню у повному обсязі. Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний \~з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 \~Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Враховуючи вище зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність необхідності \~надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення. Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних Отже, рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог в частині скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 01.03.2021 №0023801813 підлягає скасуванню із прийняттям нового рішення в цій частині про задоволення позову. Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. З огляду на викладене вище, судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, що призвело до неправильного застосування норм матеріального права, а відтак, відповідно до ст. 315, 317 КАС України, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

Результат розгляду: partial