Рішення адміністративного суду від 2022-11-23 00:00:00+02

У лютому 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» (надалі ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО», позивач) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, про: -визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку; -визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 02 грудня 2021 р. №131556 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку; -зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. В обґрунтування позовних вимог вказав, що оскаржувані рішення не містять жодної мотивації, підстав та причин віднесення платника податків до ризикових, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки не містять конкретної податкової інформації, яка слугувала підставою для висновку податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості. Відповідачі ГУ ДПС в Одеській області, ГУ ДПС у Полтавській області проти позову заперечували. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року, адміністративний позов ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» задоволено повністю, а також стягнуто судові витрати. Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ГУ ДПС в Одеській області, ГУ ДПС у Полтавській області подали до суду апеляційні скарги, у яких кожен з апелянтів, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, про відмову у задоволенні позву. В обґрунтування своєї апеляційної скарги ГУ ДПС у Полтавській області вказало, що за результатами розгляду інформації, яка надійшла службовою запискою відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом та на виконання доручення ДПС України від 06.07.2021р. №15201/7/99-00-08-02-07, аналізу баз даних, контролюючим органом було встановлено, що існує ймовірність здійснення фіктивного розповсюдження ПДВ за рахунок декларування реалізації транспортних засобів на платників ПДВ, але з фактичною реалізацією неплатникам ПДВ. Відтак, на думку скаржника, ГУ ДПС у Полтавській області мало достатньо підстав для висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Також, ГУ ДПС у Полтавській області вважає, що позивач пропустив строк для оскарження рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896. Обґрунтовуючи вимоги своєї апеляційної скарги ГУ ДПС в Одеській області зазначило, що 26.07.2021р. ГУ ДПС у Полтавській області відповідним рішенням №36896 позивача внесло Позивача до Переліку ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. Це рішення як зазначає скаржник, є первісним. Після опрацювання повідомлення з копіями документів, наданих Позивачем на виконання отриманого первісного рішення № 36896 від 26.07.2021р., Комісією ГУ ДПС в Одеській області було встановлено, що подані документи в достатньому об`ємі не розкривають змісту господарських операцій та не можуть слугувати достатнім доказом реальності здійснення останніх задля встановлення невідповідності критеріям ризиковості. За вказаного, апелянт вважає, що у ГУ ДПС в Одеській області були достатні підстави для прийняття рішення №131556 від 02.12.2021р. Крім того, кожен з апелянтів, посилаючись також на положення п. 61.1 ст. 61, пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62, п. 71.1 ст. 71 Податкового кодексу України, вказують про не врахування судом першої інстанції, що способом здійснення контролю є зокрема, здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів. За приписами ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Колегія суддів вважає, що справу можливо розглянути без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у відповідності до ч. 1 ст. 311 КАС України. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційних \~скарг, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» (код ЄДРПОУ 43963332), дата реєстрації 26.11.2020, розмір статутного капіталу 3 000 000,00 грн. Види діяльності: основний: 38.31 Демонтаж (розбирання) машин і устатковання (основний). Інші: 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами, 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів, 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами, 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами, 46.34 Оптова торгівля напоями, 46.35 Оптова торгівля тютюновими виробами, 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням, 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля. Місцезнаходження юридичної особи: 65026, Одеська обл., місто Одеса, вул. Приморська (Приморський р-н), будинок 18. 01.11.2021 року між ТОВ «СІТІІНВЕСТ» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» укладено договір суборенди нежитлового приміщення №01-11/21. 01.11.2021 року між ТОВ «СІТІІНВЕСТ» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» підписано акт приймання-передачі частини нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: 65026, Одеська обл., місто Одеса, вул. Приморська (Приморський р-н), будинок 18. 26.02.2021 року між ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» та [PERSON] укладено договір оренди №2602-21 частки комплексу за номером 2, який знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Заміська, яка розташована на земельній ділянці площею 15711,7 кв.м. з правом експлуатації (зокрема проведення розбирання автомобілів на запчастини та їх подальшого продажу). Підписано Акт прийому-передачі нерухомого майна в оренду. 21.01.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою №20-ОПП. Відповідно до квитанції від 21.01.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: проспект Свободи, 45) за формою №20-ОПП. Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: вул. Петровського, 169) за формою №20-ОПП. Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 587. Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 659, 508, 283, 639, 323, 669, 672, 267, 609. Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 468, 659. Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 22.11.2021 року до ГУ ДПС в Одеській області Позивачем подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 378. Відповідно до квитанції від 22.11.2021 р. вказане повідомлення прийнято. 01.03.2021 року між ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» укладено договір купівлі-продажу №1. Предмет договору - автомобілі. В подальшому підписані видаткові накладні: №194 від 02.06.2021 р., №191 від 08.07.2021 р., №192 від 07.06.2021 р., №193 від 07.07.2021 р., №195 від 07.06.2021 р., №196 від 04.06.2021 р., №197 від 04.06.2021 р., №198 від 04.06.2021 р., №199 від 04.06.2021 р., №200 від 04.06.2021 р. 23.02.2021 року між ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» та ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» укладено договір №1. Предмет договору - запасні частини. На виконання договору ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» підписано Замовлення на розукомплектування транспортних засобів на адресу ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО»: №99 від 07.06.2021 р., №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р. ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» видано наказ «Про розукомплектацію» №99 від 07.06.2021 року, №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р. На підставі наказів підписані Акти розукомплектації №99 від 07.06.2021 року, №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р. В подальшому підписані видаткові накладні: №110 від 14.07.2021 р., №111 від 14.07.2021 р., №112 від 14.07.2021 р., №113 від 15.07.2021 р., №114 від 15.07.2021 р., №115 від 15.07.2021 р. Перевезення запасних частин здійснено автомобільним перевізником ТОВ «ЕКО ТРЕЙД» (замовник - ТОВ «ГЕЗ-ТЕК», вантажовідправник - ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО»), про що підписані товарно-транспортні накладні: №110 від 14.07.2021 р., №111 від 14.07.2021 р., №112 від 14.07.2021 р., №113 від 15.07.2021 р., №114 від 15.07.2021 р., №115 від 15.07.2021 р. 26.07.2021 року ГУ ДПС у Полтавській області прийнято рішення №36896 про відповідність ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості. 02.12.2021 року ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення №131556 про відповідність ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості Не погодившись із прийнятими відповідачами рішеннями, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами у справі не доведено існування підстав для застосування до позивача положень пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням підприємства до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення від 26.07.2021р. №36896 та від 02.12.2021р. №131556 є невмотивованими, необґрунтованими, непідтвердженими жодними доказами, а тому протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а підприємство Позивача належить виключити з переліку ризикових платників. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи відповідають вони встановленим ч. 2 ст.2 КАС України вимогам. Згідно приписів ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №1165 (надалі - Порядок №1165). Згідно з абзацом першим пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). За змістом п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття. Також у п. 6 Порядку №1165 наведено орієнтовний перелік документів, які можуть бути необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку. Згідно з п. 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Надаючи оцінку доводам апелянта ГУ ДПС у Полтавській області та обґрунтованості висновку суду першої інстанції щодо рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896, колегія суддів враховує наступне. Завданням адміністративного судочинства, в силу ч. 1 ст. 2 КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Як визначено ч.ч. 1-3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Наведені норми встановлюють загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах, однак, передбачаючи можливість встановлення строків звернення до суду іншими законами. Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, у т.ч. захисту порушеного права в судовому порядку, є ПК України. Водночас, враховуючи правовий висновок Верховного суду, зроблений у постанові від 24.04.2020 по справі №520/6895/19, колегія суддів зауважує, що положення ПК України не встановлюють спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені ст.122 КАС України, а не ПК України. Таким чином, колегія суддів погоджується з твердженням апелянта ГУ ДПС у Полтавській області про те, що строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним рішення щодо неприйняття до реєстрації податкової накладної з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, становить 6 (шість) місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Аналогічна правова позиція застосована Верховним Судом, зокрема, і у постановах від 02.07.2020 у справі №1.380.2019.006119, від 20.11.2020 у справі №1.380.2019.006517, від 16.12.2020 у справі №520/3902/2020, від 12.02.2021 у справі №380/5397/20,тощо. При цьому, днем коли особа дізналася про порушення свого права, - є встановлений доказами день, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області №36896 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку було прийнято 26 липня 2021 року. Відповідно до приписів Порядку №1165, платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). Отже, колегія суддів наголошує, що про існування вказаного рішення №36896 від 26.07.2021р., позивач ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО», та як наслідок про порушення своїх прав суб`єктом владних повноважень внаслідок прийняття цього рішення, дізналось відразу після його прийняття в електронному кабінеті системи електронного документообігу, тобто в той же день 26.07.2021р., що не заперечується позивачем. В той же час, до суду з даним позов з вимогою про визнання протиправним та скасування цього рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896 позивач звернувся лише 16.02.2022р. через відділення поштового зв`язку. Одеським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» 21.02.2022р. З наведеного слідує, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, встановлений ч.2 ст.122 КАС України для оскарження рішення №36896 від 26.07.2021р., на що суд першої інстанції не звернув належної уваги. При цьому, як вбачається з відзиву ГУ ДПС у Полтавській області, контролюючий орган звертав увагу суду першої інстанції на цю обставину. Отже, позивач, у даному випадку, фактично без поважних причин, своєчасно не скористався своїм правом на судовий захист шляхом оскарження неправомірного, на його думку, рішення відповідача ГУ ДПС у Полтавській області у межах визначеного законом строку. У відповідності до ч. 3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.02.2019р. у справі № 826/17879/17. Втім, як слідує з матеріалів справи, позивач із заявою про поновлення пропущеного строку до суду 1-ї інстанції не звертався, а суд 1-ї інстанції, в свою чергу, відкривши провадження в даній справі цей факт не виявив, чим допустив процесуальну помилку. Підсумовуючи наведене вище, колегія суддів, оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, вважає, що позивачем, у даному випадку, було без поважних причин пропущено встановлений процесуальним законом шестимісячний строк на звернення до суду із даними позовними вимогами до ГУ ДПС у Полтавській області, у зв`язку із чим, адміністративний позов у цій частині вимог підлягає залишенню без розгляду. Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги ГУ ДПС в Одеській області та обґрунтованості висновку суду першої інстанції щодо рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 02 грудня 2021 р. №131556 апеляційний суд виходить з наступного. Проаналізувавши наведені вище положення Порядку №1165, колегія суддів зауважує, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Як вбачається з оскаржуваного позивачем рішення, в якості підстави в даному випадку контролюючий орган вказав п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку; підстава рішення - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 25.11.2021р. №1. В розділі "Податкова інформація", який заповнюється у разі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, зазначено: «учасник схеми формування. Використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ». Слід зазначити, що виходячи з Положень Порядку №1165, віднесення до п.8 Критеріїв ризиковості платник податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку. Викладені вище апеляційним судом правові позиції узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20. Втім, зі змісту оскаржуваного рішення Комісії ГУ ДПС в Одеській області №131556 від 02.12.2021р. не вбачається, що його прийнято за наслідками подання ТОВ «Компанія ПЛЮС-АГРО» податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що відповідно до наведених вище законодавчих норм, має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. Колегія суддів звертає увагу, що згідно правових висновків Верховного Суду, висловлених зокрема у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20, при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Верховний суд також зазначав, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Між тим, у підтвердження правомірності прийнятого рішення, контролюючий орган не зазначив суті та характеру наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття рішення, не ідентифікував конкретні господарські операції, які б свідчили про участь підприємства позивача в схемі формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум податку на додану вартість, спірне рішення не містить посилань на найменування контрагентів, з якими такі операції здійснювалися, тощо. Фактично, як слідує з матеріалів справи та доводів апеляційної скарги ГУ ДПС в Одеській області, рішення №131556 від 02.12.2021р. було прийнято на підставі попередньо прийнятого ГУ ДПС у Полтавській області рішення № 36896 від 26.07.2021р. про відповідність ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. При цьому, судова колегія звертає увагу, що ГУ ДПС в Одеській області не надано до матеріалів справи витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що своєю чергою, унеможливлює з`ясувати, що стало підставою для прийняття спірного рішення, чим керувався суб`єкт владних повноважень під час його прийняття, перевірити правомірність прийняття цього рішення. Також, як слідує зі змісту рішення №131556 від 02.12.2021р. його було прийнято з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 25.11.2021р. №1, однак доказів того, що отримані податковим органом документи були враховані та що їм була надана оцінка під час прийняття рішення №131556 від 02.12.2021р., матеріали справи не містять та скаржником ГУ ДПС в Одеській області не доведено. При цьому, колегія суддів також приймає до уваги, що в матеріалах справи наявні первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких були надані разом із повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника критеріям ризиковості для прийняття рішення. Втім, контролюючий орган не надав до суду жодної інформації щодо отриманих документів, не конкретизував які документи не подано та по яким господарським операціям, які мали бути надані платником на його думку, не вказав причини неврахування наданого пакету документів. Колегія суддів вважає доводи апелянта відносно відсутності у платника податку достатніх основних засобів для здійснення господарської діяльності, відсутність орендної плати, плати за комунальні послуги, придбання товарів і послуг для здійснення власної господарської діяльності безпідставними, адже як було вірно встановлено судом ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» 21.01.2021 року, 24.02.2021р., 26.02.2021р. до ГУ ДПС у Полтавській області, а також 22.11.2021р. до ГУ ДПС в Одеській області були подані повідомлення за формою №20-ОПП про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, а саме об`єкти за адресами: Полтавська область, м. Кременчук, проспект Свободи, 45; Полтавська область, м. Кременчук, вул. Петровського, 169; м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2. Вказуючи в тому числі про прийняття рішення на підставі попередньо прийнятого рішення, скаржник не довів тієї також обставини, що ним була проаналізована отримана ГУ ДПС у Полтавській області інформації щодо відповідності ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. Протокол засідання комісії ГУ ДПС в Одеській області відсутній в матеріалах справи. Однак, аналіз вказаних фактичних даних, як вірно зауважив суд першої інстанції, відповідачем не здійснено. У зв`язку з наведеним, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем ГУ ДПС в Одеській області не доведено наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості на підставі рішення №131556 від 02.12.2021р. За вказаного, судова колегія вважає, що у суду першої інстанції були наявні підстави для задоволення позову та визнання противними і скасування рішення Комісії ГУ ДПС в одеській області від 02.12.2021р. №131556. Також, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції цілком обґрунтовано, з метою ефективного способу захисту порушеного права, було зобов`язано виключити Товариство позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Вказане, на переконання судової колегії, є запорукою того, що права позивача будуть поновлені у законний спосіб. Інші доводи апеляційних скарг є несуттєвими. Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень. Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Однак, ухвалюючи рішення у даній справі, суд першої інстанції не виконав наведених вимог та ухвалив рішення з порушенням норм права. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково. Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, \~\~\~240 \~\~\~цього Кодексу. Враховуючи викладене, судова колегія прийшла висновку, що суд першої інстанції не звернув уваги на наявність передбачених КАС України підстав для залишення без розгляду позову в частині що стосується рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області від 26.07.2021р. №36896 у зв`язку із пропуском позивачем строку оскарження такого рішення до суду. Наведені вище обставини є підставою для скасування оскаржуваного рішення Одеського окружного адміністративного суду в частині задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896 з ухваленням нового рішення у цій частині про залишення вказаних позовних вимог без розгляду. В іншій частині рішення суду прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає залишенню без змін.

Результат розгляду: partial