Рішення адміністративного суду від 2022-09-15 00:00:00+03

11.10.2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Офісу Генерального прокурора, Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), в якому просив: - визнати протиправним і скасувати рішення Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 07 вересня 2021 року про неуспішне проходження добору (співбесіди, атестації) [PERSON] ; - зобов`язати Четверту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) прийняти нове обґрунтоване рішення за результатами співбесіди (добору, атестації) з [PERSON] , як кандидата на вакантну посаду прокурора окружної прокуратури. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 18 та 27 лютого ним було успішно складено іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Однак, 07.09.2021 року Четвертою кадровою комісією, за наслідком проведення з ним співбесіди, було прийнято рішення про неуспішне проходження ним добору. На думку позивача рішення, прийняте Четвертою кадровою комісією, не містить мотивів його прийняття, тобто в ньому не зазначено обставин, що мають значення для правильного вирішення питань, які мають бути досліджені в рамках добору на вакантні посади прокурорів, не зазначено про докази, на підставі яких такі обставини встановлюються, відсутня оцінка доводів та аргументів особи, яка приймає участь у процедурі добору, не зазначені норми права, якими керувалась комісія при прийнятті рішення. Позивач посилався на те, що під час проведення співбесіди більшість питань комісії стосувалась майна його батьків, які не мають жодного відношення до участі у конкурсі. На думку позивача, члени комісії, приймаючи оскаржуване рішення, проігнорували належні докази, які підтверджують його доброчесність та професійну компетентність, керувались власними мотивами, що суперечить чинному законодавству, а тому вказане рішення є незаконним та підлягає скасуванню. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14.06.2022р. позов задоволено частково. Визнано протиправним і скасовано рішення Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 07 вересня 2021 року про неуспішне проходження добору (співбесіди, атестації) [PERSON] . В іншій частині позову відмовлено. Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Офіс Генерального прокурора подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилався на те, що згідно п. 20 Розділу ІІ «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» у разі оприлюднення відповідного оголошення про добір на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора особи, які не займали посаду прокурора на день набрання чинності цим Законом, мають право, за умови відповідності вимогам, визначеним статтею 27 Закону України «Про прокуратуру», взяти участь у доборі на вакантні посади прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, які з`явилися після звільнення прокурорів за власним бажанням, неуспішного проходження прокурорами атестації або з інших підстав. Апелянт вказав, що згідно наказу Генерального прокурора від 30.04.2021 року № 134 визначено розпочати з 05.05.2021 року проведення добору на зайняття вакантних та тимчасового вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). В свою чергу, процедура проведення добору регулюється Порядком проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора, затвердженим наказом Генерального прокурора від 10.01.2020 року № 11, яким, як зазначає апелянт, не передбачено ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження співбесіди. Апелянт вказав, що за результатом співбесіди з [PERSON] , дослідження матеріалів стосовно його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, відповідно до п. 7, 46-53 Порядку, Четвертою кадровою комісією поставлено на голосування пропозицію щодо визначення [PERSON] як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, однак, таке рішення прийнято не було. Апелянт вказує на те, що кадровою комісією рішення про неуспішне проходження \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ [PERSON] добору не приймалось, а на даний час проведення добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) закінчено. В апеляційній скарзі зазначено, що проведення добору на вакантні посади прокурорів є дискреційними повноваженнями кадрової комісії, тому суд не має права впливу на зобов`язання комісії висловити іншу думку, ніж та, яка висловлена колегіальним органом, а може лише перевірити дотримання процедури та порядку проведення конкурсу. Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків. Судом апеляційної інстанції \~встановлено, що позивач з 2012 року працював в органах прокуратури та з 10.08.2020 року займає посаду уповноваженої особи (фахівця) з питань запобігання та виявлення корупції. Згідно наказу Генерального прокурора № 134 від 30.04.2021 року з 05.05.2021 року розпочато проведення добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах та спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). Наказом Генерального прокурора № 270 від 20.08.2021 року було створено Четверту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). Вказаний наказ втратив чинність на підставі наказу Генерального прокурора № 356 від 15.11.2021 року. Рішенням Першої та Другої кадрових комісій з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 20.07.2021 року «Про зарахування результатів іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора», [PERSON] було зараховано 81 бал, отриманий ним під час складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора при проходженні доборів, оголошених на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора. Також рішенням Першої та Другої кадрових комісій від 20.07.2021 року було \~допущено [PERSON] до участі в доборі. 03.08.2021 року Першою та Другою кадровими комісіями прийнято рішення «Про зарахування результатів іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки», згідно з яким позивачу зараховано 104 бали, отримані ним за складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час проходження доборів, оголошених на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора. Рішенням Першої та другої кадрових комісій від 19.08.2021 року було допущено \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ [PERSON] до співбесіди на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах та спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). Згідно з протоколом засідання № 2 Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), 07.09.2021 року комісією проведено співбесіду з позивачем. Також згідно вказаного протоколу від 07.09.2021 року за результатом проведених з кандидатами співбесід Четвертою кадровою комісією було ухвалено рішення про визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, серед яких [PERSON] таким кандидатом визначено не було. Позивач, вважаючи, що Четвертою кадровою комісією протиправно прийнято рішення про успішне проходження ним добору, оскаржив його до суду першої інстанції. Суд першої інстанції, вирішуючи справу та частково задовольняючи позовні вимоги, посилався на те, що зі змісту протоколу № 2 від 07.09.2021 року не вбачається підстав, з яких Четверта кадрова комісія виходила під час неприйняття рішення про визначення [PERSON] , як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов висновку, що рішення Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 07 вересня 2021 року про неуспішне проходження добору (співбесіди, атестації) [PERSON] не відповідає критерію обґрунтованості, передбаченого приписами ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, та відповідно, належить до скасування. В свою чергу, відмовляючи у задоволенні позовної вимоги [PERSON] в частині зобов`язання Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) прийняти нове обґрунтоване рішення за результатами співбесіди (добору, атестації) з [PERSON] , як кандидата на вакантну посаду прокурора окружної прокуратури, суд посилався на те, що станом на момент розгляду справи Четверта кадрова комісія припинила свою діяльність, а добір, з метою проведення якого ця комісія була створена, відповідно, завершився, що \~унеможливлює задоволення таких вимог позивача. Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог [PERSON] , з огляду на наступне. Відповідно до п. 20 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 №113-ІХ (далі - Закон №113-ІХ), у разі оприлюднення відповідного оголошення про добір на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора особи, які не займали посаду прокурора на день набрання чинності цим Законом, мають право, за умови відповідності вимогам, визначеним статтею 27 Закону України «Про прокуратуру», взяти участь у доборі на вакантні посади прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, які з`явилися після звільнення прокурорів за власним бажанням, неуспішного проходження прокурорами атестації або з інших підстав. Для участі у доборі кандидати подають документи, передбачені статтею 30 Закону України «Про прокуратуру». Порядок проведення добору затверджується Генеральним прокурором. Добір включає такі етапи: 1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди; 2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності і доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками кандидати виконують письмове практичне завдання. Добір може включати інші етапи, які визначаються у Порядку проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора. Фізичні та юридичні особи до проведення співбесіди з кандидатом мають право подавати до Офісу Генерального прокурора відомості, які можуть свідчити про невідповідність кандидата критеріям доброчесності. Для цього графік проведення співбесід із зазначенням прізвища, імені та по батькові кандидата заздалегідь оприлюднюється. Особи, які відповідно до цього пункту успішно пройшли добір, можуть перед призначенням на посаду прокурора бути відправлені на проходження стажування до органу прокуратури. У разі неуспішного проходження стажування такі особи не призначаються на посаду прокурора. Порядок проходження стажування в органах прокуратури затверджується Генеральним прокурором. Так, наказом Генерального прокурора від 10.01.2020 року №11 було затверджено Порядок проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора (далі Порядок № 11). Згідно п. 1 Порядку № 11 передбачено, \~що добір на зайняття вакантної посади прокурора (далі - добір) - це встановлена пунктом 20 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» та цим Порядком процедура проведення добору кандидатів на посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратурах. Пунктами 3 та 4 Порядку № 11 визначено, що добір проводиться кадровими комісіями прозоро та публічно у присутності кандидата на зайняття вакантної посади прокурора (далі - кандидат). Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій для проведення добору визначаються наказами Генерального прокурора. Під час проведення добору оцінюється: 1) професійна компетентність кандидата (у тому числі загальні здібності та навички); 2) доброчесність кандидата. Згідно з п. 5 Порядку, добір включає такі етапи: 1) складення іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; 3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками кандидати виконують письмове практичне завдання. Результати іспитів у формі анонімного тестування кандидатів, які раніше брали участь у доборі на заміщення вакантних посад прокурорів в Офісі Генерального прокурора, можуть бути зараховані під час наступних доборів на вакантні посади прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратурах. Відповідно до п. 7 Порядку № 11, за результатами добору відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. Відповідно до пункту 40 Порядку № 11, до початку співбесіди кандидат виконує практичне завдання з метою встановлення кадровою комісією його рівня володіння практичними уміннями та навичками. Пунктами 46-56 Порядку № 11 передбачено, що співбесіда проводиться кадровою комісією з кандидатами в усній формі державною мовою. Співбесіда з кандидатом може бути проведена в один день із виконанням ним практичного завдання. До проведення співбесіди фізичні та юридичні особи мають право подавати до Офісу Генерального прокурора будь-яку інформацію, яка може свідчити про невідповідність кандидата критеріям доброчесності, шляхом надсилання такої інформації відповідній кадровій комісії, у тому числі на визначену кадровою комісією адресу електронної пошти. Дослідження вказаної та іншої інформації щодо кандидата, який проходить співбесіду, а також документів, які кандидат подав для участі у доборі відповідно до статті 30 Закону України «Про прокуратуру» (далі матеріали щодо кандидата), здійснюється членами кадрової комісії. Перед проведенням співбесіди члени кадрової комісії можуть надіслати на адресу електронної пошти кандидата, зазначену в його заяві про участь у доборі кандидата на посаду прокурора, повідомлення із пропозицією надати письмові пояснення щодо питань, пов`язаних із матеріалами щодо кандидата. У цьому випадку протягом трьох календарних днів із дня отримання повідомлення, але не пізніше ніж за день до дня проведення співбесіди, кандидат може подати кадровій комісії електронною поштою письмові пояснення (за необхідності електронні копії (фотокопії) документів). Співбесіда полягає в обговоренні результатів дослідження членами кадрової комісії матеріалів щодо кандидата стосовно його доброчесності, а також рівня професійної компетентності кандидата, зокрема з огляду на результати виконаного ним практичного завдання. Під час співбесіди члени кадрової комісії можуть користуватися рекомендаціями з оцінки відповідності кандидата вимогам професійної компетентності та доброчесності. Співбесіда кандидата складається з таких етапів: 1) дослідження членами кадрової комісії матеріалів щодо кандидата; 2) послідовне обговорення з кандидатом відповідних матеріалів, у тому числі у формі запитань і відповідей, а також обговорення результатів виконання ним практичного завдання. Співбесіда проходить у формі засідання кадрової комісії. Співбесіда з кандидатом триває до 45 хвилин. За наявності об`єктивних причин час, відведений на співбесіду, може бути збільшений за процедурним рішенням кадрової комісії. Члени кадрової комісії мають право ставити запитання кандидату, з яким проводять співбесіду, щодо його професійної компетентності, доброчесності, а також із приводу іншої інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата. Після завершення співбесіди члени кадрової комісії без присутності кандидата, з яким проводилася співбесіда, та без фіксації за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису, обговорюють результати співбесіди, висловлюють пропозиції щодо рішення кадрової комісії, а також проводять відкрите голосування з приводу рішення кадрової комісії стосовно кандидата, який проходить добір. Результати голосування відображаються у протоколі засідання. Залежно від результатів голосування кадрова комісія визначає кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. Результати проведення співбесіди оприлюднюються на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора протягом одного дня з моменту її завершення. За результатами проведення співбесід формується загальний рейтинг кандидатів, які успішно пройшли добір, шляхом додавання балів, отриманих кандидатами за результатами складення іспитів. До рейтингу входять кандидати, які набрали найбільшу кількість балів із розрахунку не більше як один кандидат на одну вакантну посаду, оприлюднену в оголошенні про добір. У разі отримання останнім кандидатом та наступними за ним кандидатами однакової кількості балів до рейтингу входить кандидат із більшим стажем роботи в галузі права, що визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про прокуратуру». Загальний рейтинг кандидатів, які успішно пройшли добір, оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж через п`ять днів із моменту завершення співбесід. Кандидат вважається повідомленим про результати добору з моменту оприлюднення рейтингу. Пунктом 12 Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 17.10.2019 року № 233 встановлено, що рішення комісії, крім зазначених в абзаці другому цього пункту, в тому числі процедурні, обговорюється її членами і ухвалюються шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Член комісії вправі голосувати "за" чи "проти" рішення комісії. У разі рівного розподілу голосів, приймається рішення, за яке проголосував голова комісії. При цьому, Порядком № 233 передбачено можливість прийняття кадровою комісією рішення саме про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди, а не добору. Також п. 12 Порядку № 233 передбачено, що рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття. Аналіз положень Порядку № 11 та Порядку № 233 свідчить про те, що за наслідками проведення добору кандидатів на посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратурах кадровою комісією під час засідання обговорюється пропозиція саме щодо визначення особи кандидатом, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, та саме за вказану пропозицію члени кадрової комісії голосують «за» чи «проти». У разі набрання необхідної кількості голосів комісією приймається рішення про визначення особи як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, а у разі не набрання такої кількості голосів таке рішення не приймається. Колегія суддів зазначає, що ухвалення рішення про неуспішне проходження кандидатом добору не передбачено ні Порядком № 11, ні Порядком № 233, та, як вбачається з матеріалів справи, рішення про неуспішне проходження [PERSON] добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) Четвертою кадровою комісією не приймалось. В свою чергу, як вже зазначалось, Порядком № 11 передбачено, що після завершення співбесіди члени кадрової комісії без присутності кандидата, з яким проводилася співбесіда, та без фіксації за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису, обговорюють результати співбесіди, висловлюють пропозиції щодо рішення кадрової комісії, а також проводять відкрите голосування з приводу рішення кадрової комісії стосовно кандидата, який проходить добір. \~При цьому, залежно від результатів голосування кадрова комісія визначає кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. Таким чином, колегія суддів зазначає, що повноваження кадрових комісій щодо визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури є дискреційними, оскільки передбачають можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою \~статті 2 КАС України \~критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Враховуючи все вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] про визнання протиправним і скасування рішення Четвертої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 07 вересня 2021 року про неуспішне проходження ним добору (співбесіди, атестації). Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Відповідно до ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Колегія суддів зазначає, що в даному випадку рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, оскільки судом першої інстанції не надано належної правової оцінки обставинам справи, доводам сторін по справі, неправильно застосовано норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що постановлене судом першої інстанції рішення підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог.

Результат розгляду: denied