Рішення адміністративного суду від 2022-03-24 00:00:00+02

У липні 2021 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі по тексту - відповідач), в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 24.03.2021 року №ДН38/510/АВ-ФС/59 про накладення штрафу на нього у розмірі 360000 грн. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.09.2021 року позовні вимоги задоволено. З рішенням суду першої інстанції не погодилося Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області та подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Апелянт зазначав, що суд прийшов до невірного висновку про недопустимість доказів - електронних носіїв (дисків) із відео фіксацією проведення інспекційного відвідування через відсутність електронно-цифрового підпису, однак апелянт зазначав, що докази надані на електронних носіях відповідно до ч.10 ст.44 КАС України, у зв`язку з чим апелянт вважав, що судом незаконно не досліджені докази на підтвердження здійснення трудової діяльності без оформлення трудових відносин ФОП [PERSON] з [PERSON] (працювала продавцем на час тимчасової непрацездатності основного працівника, не надано документів, що підтверджують оформлення трудових відносин), [PERSON] (з його слів - працює заступником директора магазину, не надано документів, що підтверджують оформлення трудових відносин), [PERSON] (працювала продавцем лікеро-горілчаного магазину « [INFO] » біля трьох місяців, надано трудовий договір, повідомлення податкового органу було здійснено 21.01.2021 року, після інспекційного відвідування), [PERSON] (працювала продавцем магазину « [INFO] » біля 2- місяців, прийнято на роботу за трудовим договором 19.01.2021 року, повідомлення в податковий орган було здійснено після інспекційного відвідування), [PERSON] (працювала на умовах стажування продавцем магазину «Восток» біля 2-х тижнів, надано копію трудового договору, укладеного 19.01.2021 року, повідомлення до податкового органу здійснено після інспекційного відвідування), що суперечить статтям 21, 24 КЗпП України та постанові КМУ від 17.06.2015 року №413. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що з 20.01.2021 року по 29.01.2021 року інспекторами праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було проведено інспекційне відвідування ФОП [PERSON] відповідно до наказу від 11.12.2020 року №66-П, який був виданий на підставі заяви [PERSON] про грубе порушення законодавства про працю та направлень на перевірку від 18.01.2021 року. За наслідками інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування фізичної особи, яка використовує найману працю №ДН38/510/АВ від 29.01.2021 року, яким встановлено порушення ч.1 ст.21, частин 1, 3 ст.24 КЗпП України, вимог постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року №413. 24.03.2021 року на підставі акту №ДН38/510/АВ від 29.01.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області винесено рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ДН38/510/АВ та 24.03.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю №ДН38/510/АВ-ФС/59, якою накладено штраф на ФОП [PERSON] у розмірі 360000 грн. Суд зазначав, що у Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області були підстави для проведення перевірки, у контролюючого органу відсутній обов`язок зупиняти або припиняти проведення перевірки за відсутності суб`єкту господарювання або її уповноваженої особи; суд зазначив, що направлення на перевірку були вручені, оскільки на копії направлення про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 18.01.2021 року № 34-Н міститься відмітка про вручення такого направлення [PERSON] 20.01.2021 року; інспектори праці були допущені до перевірки, а тому у суду відсутні підстави визнавати незаконними наслідки такої перевірки з формальних (процедурних) підстав. Суд зазначив, що акт інспекційного відвідування та припис були направлені на адресу позивача - 01.02.2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням. Суд першої інстанції вказав, що згідно акту інспекційного відвідування №ДН38/510/АВ від 29.01.2021 року виявлено працівників, які працювали у ФОП [PERSON] та оформленими не були, а саме: [PERSON] , [PERSON] , особа №1, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , однак, 19.01.2021 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] , було укладено трудовий договір; 21.01.2021 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] і [PERSON] було укладено трудові договори. Суд критично сприйняв твердження Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про притягнення ФОП [PERSON] до відповідальності за відсутність укладеного трудового договору із особою №1, оскільки не встановлено особу. Однак, суд зазначив, що відсутні докази укладення трудових договорів ФОП [PERSON] з [PERSON] та [PERSON] . Суд зазначав, що на підтвердження здійснення трудової діяльності без оформлення трудових відносин ФОП [PERSON] з [PERSON] та [PERSON] Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області надано електронні носії (диски) із відеофіксацією проведення інспекційного відвідування, однак, в порушення ч.10 ст.44 КАС України вони не підписані кваліфікованим електронним цифровим підписом, а тому суд прийшов до висновку про недопустимість таких доказів, що оформлені із порушенням вимог законодавства у зв`язку з чим суд вважав, що твердження про допуск до роботи [PERSON] та [PERSON] без офіційного працевлаштування найманих працівників є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження під час розгляду цієї справи. Суд посилаючись на положення ч.3 ст.24, 265 КЗпП України, постанову Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року №413, зазначав, що системний аналіз законодавства дає змогу дійти висновку, що підставою для притягнення до відповідальності юридичної або фізичної-особи підприємця, які використовують найману працю, за порушення ч.3 ст.24 КЗпП України на підставі ч.2 ст.265 КЗпП України є встановлений факт неукладення трудового договору між цією особою і працівником та/або неповідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, при умові фактичного виконання працівником трудових функцій. Відтак, відповідальність за неповідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування настає за фактичний допуск до роботи особи, яка вже є працівником та, відповідно, з якою укладено трудовий договір, тобто після укладення трудового договору, але до повідомлення про це відповідний орган виконавчої влади. Суд зазначав, що ФОП [PERSON] здійснено повідомлення до податкового органу про прийняття трьох працівників на роботу. Суд звернув увагу, що притягнення ФОП [PERSON] до відповідальності відбулось за допуск до роботи осіб без укладання трудового договору та за допуск працівників до роботи без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, що підтверджується застосуванням до нього відповідальності передбаченої абзацем 3 ч.2 ст.265 КЗпП України. Суд прийшов до висновку про необґрунтованість висновків щодо притягнення ФОП [PERSON] до відповідальності за приписами абзацу 3 ч.2 ст.265 КЗпП України, оскільки приписами вказаної норми передбачено відповідальність лише за допуск до роботи без оформлення трудових відносин, що, в свою чергу, виключає можливість притягнення до відповідальності за допущення до роботи правників з якими вже були оформлені трудові відносини, без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Матеріалами справи встановлено, що до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області надійшла заява [PERSON] про притягнення [PERSON] до відповідальності за порушення законодавства про працю, в якій заначила, що вона з 2017 року по 12.05.2019 року працювала у ФОП [PERSON] продавцем в магазині « [INFO] » за адресою [ADDRESS] без офіційного працевлаштування, у зв`язку з тим, що ФОП [PERSON] не бажав оплачувати податки згідно чинного законодавства України. Відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 18.01.2021 року №66-П та направлення на проведення позапланового заходу та здійснення державного нагляду (контролю) від 18.01.2021 року №34-Н з 20.01.2021 року по 29.01.2021 року інспекторами праці було проведено інспекційне відвідування ФОП [PERSON] за місцем здійснення господарської діяльності: [ADDRESS] (магазин « [INFO] ») та [ADDRESS] (магазин « [INFO] ») з питань виявлення неоформлених трудових відносин. За результатами інспекційного відвідування, 20.01.2021 року за адресою місця провадження господарської діяльності ФОП [PERSON] [ADDRESS] (магазин « [INFO] » встановлено: 1. [PERSON] працює продавцем продовольчих товарів на час тимчасової втрати працездатності (лікарняного) основного працівника. На час інспекційного відвідування не було надано жодних документів, що підтверджували б оформлення трудових стосунків; 2. особа №1 (яка за вказівкою керівника магазину покинула приміщення магазин), зі слів [PERSON] ця особа [PERSON] , працює підсобним робітником. Не було надано документів, що підтверджували б оформлення трудових відносин; 3. [PERSON] , який пояснив, що працює заступником директора магазину. На час інспекційного відвідування не було надано жодних документів, що підтверджували б оформлення трудових стосунків; 4. [PERSON] , яка працює продавцем лікеро-горілчаного відділу магазину «Гетьман» біля 3-х місяців. На час інспекційного відвідування було надано копію трудового договору від 19.01.2021року, копію розпорядження №3 від 18.01.2021 року про прийняття [PERSON] на роботу з 19.01.2021 року без повідомлення податкового органу про прийняття працівника на роботу. Згідно даних ЄСВ повідомлення податкового органу було здійснено 21.01.2021 року, тобто після інспекційного відвідування. 20.01.2021 року було проведено інспекційне відвідування ФОП [PERSON] за місцем здійснення господарської діяльності [ADDRESS] (магазин « [INFO] ») та було виявлено: 5. [PERSON] працює продавцем магазину «Восток» біля 2-х місяців. На час інспекційного відвідування було надано копію трудового договору від 19.01.2021року, копію розпорядження №1 від 18.01.2021 року про прийняття [PERSON] на роботу з 19.01.2021 року без повідомлення податкового органу про прийняття працівника на роботу. Згідно даних ЄСВ повідомлення податкового органу було здійснено 21.01.2021 року, тобто після інспекційного відвідування; 6. [PERSON] , яка працювала на умовах стажування продавцем магазину «Восток» біля 2-х тижнів. На час інспекційного відвідування було надано копію трудового договору від 19.01.2021року, копію розпорядження №2 від 18.01.2021 року про прийняття [PERSON] на роботу з 19.01.2021 року без повідомлення податкового органу про прийняття працівника на роботу. Згідно даних ЄСВ повідомлення податкового органу було здійснено 21.01.2021 року, тобто після інспекційного відвідування. За результатами інспекційного відвідування 29.01.2021 року було складено акт №ДН38/510/АВ, згідно якого ФОП [PERSON] допущено порушення частин 1, 2 ст.21, частин 1, 3 ст.24, частин 1, 2 ст.26 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року. Встановлено, що Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області 01.02.2021 року було винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ДН38/510/АВ/П, яким було зобов`язано ФОП [PERSON] до 15.02.2021 року усунути виявлені порушення. Встановлено, що листом від 26.02.2021 року №1380-16/04 на адресу ФОП [PERSON] було направлено повідомлення про одержання 25.02.2021 року акта, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці №ДН38/510/АВ від 29.01.2021 року. Встановлено, що 24.03.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ДН38/510/АВ та розгляд справи призначено на 24.03.2021 року. В матеріалах справи відсутні докази направлення вказаного рішення ФОП [PERSON] . Встановлено, що 24.03.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було винесено постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ДН38/510/АВ-ФС/59, згідно якого на ФОП [PERSON] було накладено штраф у розмірі 360000 грн. за порушення ним частин 1, 2 ст.21, частин 1, 3 ст.24, частин 1, 2 ст.26 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року №413, відповідальність передбачено абзацем 2 ч.2 ст.265 КЗпП України. Постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ДН38/510/АВ-ФС/59 від 24.03.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області направлена ФОП [PERSON] рекомендовано поштою 25.03.2021 року. В матеріалах справи є копія трудового договору від 19.01.2021 року, укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] про прийняття [PERSON] на роботу на посаду продавця згідно графіку, де визначено тривалість щорічної відпустки та розмір оплати. В матеріалах справи є копія трудового договору від 19.01.2021 року, укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] про прийняття [PERSON] на роботу на посаду продавця згідно графіку, де визначено тривалість щорічної відпустки та розмір оплати. В матеріалах справи є копія трудового договору від 19.01.2021 року, укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] про прийняття [PERSON] на роботу на посаду продавця згідно графіку, де визначено тривалість щорічної відпустки та розмір оплати. Крім того, в матеріалах справи є копії розпоряджень №№1, 2, 3 від 18.01.2021 року про прийняття на роботу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відповідно. Вказані трудові договори та розпорядження про прийняття на роботу були надані ФОП [PERSON] інспекторам праці при проведенні інспекційного відвідування 20.01.2021 року. Відповідно до ч.1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пунктів 2, пп.1 п.5, 10, 11, 16, 7, 18, 19, 20, 24, 25 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів. Підставами для здійснення інспекційних відвідувань є звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю. Інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право, зокрема ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування. Вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання. Під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право зокрема перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування; не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; коли на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування; вимагати припинення інспекційного відвідування у разі перевищення визначеного пунктом 9 цього Порядку максимального строку здійснення такого заходу; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження до акта інспекційного відвідування. За результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю. Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці. Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті. Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування. У разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності. Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування. Отже, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області мало підстави здійснити інспекційне відвідування ФОП [PERSON] з питань додержання ним законодавства про працю за зверненням [PERSON] . Відповідно до частин 1, 2 ст.21, частин 1, 3 ст.24, частин 1, 2 ст.26 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачено законодавством, колективним договором або угодою сторін. Трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. При укладенні трудового договору може бути обумовлене угодою сторін випробування з метою перевірки відповідності працівника роботі, яка йому доручається. Умова про випробування повинна бути застережена в наказі (розпорядженні) про прийняття на роботу. В період випробування на працівників поширюється законодавство про працю. Відповідно до Порядку повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року №413 повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів: засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг; на паперових носіях разом з копією в електронній формі; на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами. Відповідно до абзацу 2 ч.2 ст.265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження. З системного аналізу абзацу другого ч.2 ст.265 КЗпП України вбачається, що відповідальність передбачена за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків. Отже, абзац другий ч.2 ст.265 КЗпП України не передбачає відповідальність за не повідомлення про прийняття працівника на роботу власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором. Не передбачено такої відповідальності і постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 року №413. Отже, не може нести відповідальність ФОП [PERSON] за не повідомлення про прийняття на роботу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором. Інспекційним відвідуванням 20.01.2021 року інспекторами праці встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] працювали у ФОП [PERSON] продавцями згідно трудових договорів. Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що не може нести відповідальність ФОП [PERSON] за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту) відповідно до абзацу 2 ч.2 ст.265 КЗпП України невстановленої інспекційним відвідуванням 20.01.021 року особи №1. Що стосується [PERSON] та Гамідової Ізабелли суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Відповідно до Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №823 інспектори праці мають право фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки. Така фіксація інспекційного відвідування за допомогою аудіо-, фото- та відеотехніки є додатком до акту інспекційного відвідування та може бути доказами у справі. Як встановлено відеофіксацією, [PERSON] 20.01.2021 року працювала продавцем у магазину « [INFO] », за адресою [ADDRESS] , за місцем здійснення господарської діяльності ФОП [PERSON] та здійснювала продаж продовольчих товарів. На час інспекційного відвідування не було надано жодних документів, що підтверджували б оформлення трудових відносин. Як вбачається з відеофіксації, 20.01.2021 року в приміщенні магазину « [INFO] », за адресою [ADDRESS] , за місцем здійснення господарської діяльності ФОП [PERSON] заходився [PERSON] , який представився інспекторам праці заступником директора магазину, у зв`язку з відсутністю ФОП [PERSON] надав вказівки працівникам магазину, супроводжував інспекторів праці. На час інспекційного відвідування не було надано жодних документів, що підтверджували б оформлення трудових відносин. Враховуючи докази у справі, суд апеляційної інстанції вважає, що матеріалами справи підтверджено допуск до роботи двох працівників [PERSON] та [PERSON] до роботи без оформлення трудових відносин, тобто порушено ч.1 ст.21, частини 1, 3 ст.24 КЗпП України. Згідно ст.8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01.01.2021 року розмір мінімальної заробітної плати складає 6000 грн. Отже, розмір штрафу відповідно абзацу другого ч.2 ст.265 КЗпП України складає 120000 грн. = ((6000 грн.х10) х 2). Відповідно до пунктів 2, 3, 4 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.7.2013 року №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту). Штрафи накладаються на підставі, зокрема акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників. Справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку. Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу. Отже, Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення передбачено обов`язок контролюючого органу письмово повідомляти суб`єкта господарювання про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного від 16.12.2021 року було зобов`язано Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області надати докази направлення повідомлення ФОП [PERSON] про розгляд справи про накладення штрафу 24.03.2021 року, копію якої Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області одержало 04.01.20оку, однак ухвала суду апеляційної інстанції не виконана. Відповідно до ч.6 ст.77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів. Враховуючи вище викладене, Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області при розгляді справи про накладення штрафу було порушено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.7.2013 року №509 в частині забезпечення права ФОП [PERSON] участі в прийнятті рішення за порушення законодавства про працю та надання пояснень. У зв`язку з цим, суд апеляційної інстанції вважає, що постанова про накладення штрафу за порушення про працю та зайнятість населення від 24.03.2021 року №ДН38/510/АВ прийнята з порушення чинного законодавства та підлягає скасуванню. Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Результат розгляду: denied