Рішення адміністративного суду від 2023-04-20 00:00:00+03

До Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшов адміністративний позов [PERSON] , в якому позивач просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 351 від 02.08.2022 (надалі - Постанова), винесену адміністративною комісією при виконавчому комітеті Запорізької міської ради, про накладення на позивача адміністративного стягнення за ч. 2 ст. 156 КУпАП, а саму справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу правопорушення. Вказаною постановою [PERSON] було визнано винуватою в порушенні правил роздрібної торгівлі, яке полягало в тому, що 09.07.2022 року 20-10 в пивній крамниці « [INFO] », за адресою: [ADDRESS] , здійснила продаж алкогольного напою, а саме пиво «Жигулівське» у пластиковій тарі об`ємом 6 літрів у заборонений час, чим порушила вимоги виконавчого комітета ЗМР № 253 від 24.06.2022 року, а також Наказ військового командування Запорізької військової адміністрації № 65 від 18.06.2022 року. Адміністративний позов обґрунтований посиланням на те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних і допустимих доказів того, що позивачем було здійснено реалізацію алкогольних напоїв у певний час та певну дату, і така реалізація здійснена саме позивачем. Отже, відсутній склад адміністративного правопорушення. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17.03.2023 року поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду, відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачем подано відзиви на позов, відповідно до якого представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення на засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті, яке відбулось 02.08.2022 \~ \~ \~ \~ року, позивач не з`явилась, про поважність причин своєї відсутності не повідомила, проти інкримінованого порушення вона не заперечувала відповідно до наявних в матеріалах справи про адміністративне правопорушення письмових пояснень. Зазначені обставини адміністративного правопорушення підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами. Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, суд встановив наступне. Поліцейським УПП в Запорізькій області ДПП 09.07.2022 року складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 156 КупАП, відповідно до якого 09.07.2022 року о 20:10 [PERSON] в пивній крамниці «Leprekon», за адресою: [ADDRESS] , здійснила продаж алкогольного напою, а саме пиво «Жигулівське» у пластиковій тарі об`ємом 6 літрів у заборонений час, чим порушила вимоги виконавчого комітета ЗМР № 253 від 24.06.2022 року, а також Наказ військового командування Запорізької військової адміністрації № 65 від 18.06.2022 року, тобто скоїла порушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП. Адміністративна комісія при виконавчому комітеті Запорізької міської ради 02.08.2022 року за відсутності [PERSON] розглянула справу про адміністративне правопорушення і постановила постанову № 351 про визнання позивача винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КупАП, наклавши стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн. Не погодившись з такою постановою, позивач звернулась до суду з цим позовом. Частиною першою статті 4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VIII (далі Закон № 389-VIII) на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи військові адміністрації. Відповідно до пункту 13 частини першої статті 8 Закону України № 389-VIII в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі. Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Дію воєнного стану неодноразово було продовжено, зокрема воєнний стан діяв і на час виявлення правопорушення та складення протоколу про адміністративне правопорушення. Рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради № 253 від 24 червня 2022 року заборонено на території м. Запоріжжя на час введення воєнного стану в Україні торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів, та дезінфекційних засобів): з 18:00 до 10:00 всім суб`єктам господарювання, окрім закладів ресторанного господарства; з 21:00 до 10:00 закладам ресторанного господарства. Частиною дев`ятою статті 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР встановлено, що сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби. Отже, на території міста Запоріжжя станом на 09.07.2022 року діяла заборона торгівлі алкогольними напоями з 18:00 до 10:00 всім суб`єктам господарювання, окрім закладів ресторанного господарства; з 21:00 до 10:00 закладам ресторанного господарства. Частиною другою статті 156 КУпАП передбачена відповідальність за порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння заборонена, або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння через торгові автомати чи особами, які не досягли 18-річного віку, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння особі, яка не досягла 18-річного віку, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби у вигляді накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Враховуючи диспозицію частини другої статті 156 КУпАП, суб`єктом цього правопорушення є працівник підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування. Склад адміністративного правопорушення, відповідно до часини 2 ст. 156 КУпАП, становлять дії, зокрема щодо: - торгівля пивом (крім безалкогольного) у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного) заборонена; - або торгівля пивом (крім безалкогольного) через торгові автомати чи особами, які не досягли 18-річного віку; - а також продаж пива (крім безалкогольного) особі, яка не досягла 18-річного віку; - або торгівля пивом (крім безалкогольного) у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР, роздрібна торгівля(алкогольними напоями) - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання громадського харчування. Отже, торгівлею є процес обміну товарів на грошові кошти (готівкові чи безготівкові) з метою задоволення потреб споживача та отримання прибутку. Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні. Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. Судом встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за продаж у приміщенні крамниці « [INFO] », за адресою: [ADDRESS] , алкогольного напою, а саме пива «Жигулівське» у заборонений час. Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення від 09.07.2922 року, який складений відносно позивача за ч. 2 ст. 156 КУпАП, суд зауважує, що у вказаному протоколі не зазначено інформації про вилучення будь-яких алкогольних напоїв та про наявність фіскального чека, що підтверджував би продаж вказаного товару. Водночас, фактом продажу алкогольних та тютюнових виробів є касовий чек, який видається кожному без винятку покупцеві. Зазначена позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 23 квітня 2019 року у справі Ж1/81171217/16. Причини відсутності касового чеку з матеріалів справи встановити неможливо, оскільки ні в протоколі, ні в постанові, ні в поясненнях опитаних осіб посилання на ці обставини відсутнє. За таких обставин відсутність касового чеку свідчить про недоведення факту торгівлі пивом. Крім того, відповідач додав до відзиву на позов диск для лазерних систем зчитування, на якому зафіксовано, що продавець, схожий на [PERSON] здійснює продаж товару. Проте з відеозапису не вбачається, що було здійснено продаж алкогольних напоїв. Як свідчать матеріали справи, сам придбаний товар не вилучався та не оглядався працівниками поліції, касовий чек не вилучався. Самі по собі пояснення [PERSON] від 09.07.2022 року, в яких вона зазначила, що перебуваючи на своєму робочому місці, не звернула увагу на час та продала пиво в 20-10, самі по собі не можуть бути покладені в основу обвинувачення, оскільки інших належних та допустимих доказів того, що саме позивачем було здійснено реалізацію алкогольних напоїв у певний час та певну дату матеріали справи не містять, що виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності. Таким чином, суд зауважує, що незважаючи на наявність вказаних письмових пояснень, без наявності всієї сукупності та узгодженості іншої доказової бази по справі, не можливо сформувати повне та об`єктивне уявлення про фактичні обставини конкретного адміністративного правопорушення, тому визнавальні покази особи не доводять її вину поза розумним сумнівом, оскільки не є достатніми для визнання особи винною у вчинення адміністративного правопорушення. За таких обставин, суд вважає, що сторона відповідача не надала суду доказів правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Таким чином, оскільки постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності винесена за відсутності достатніх доказів на підтвердження того, що [PERSON] у день, час та місці, які зазначені у постанові про адміністративне правопорушення, здійснювала продаж алкогольних напоїв, з суттєвим порушенням процедури, суд доходить висновку про відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, що в діях позивача наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КУпАП, що у свою чергу свідчить про неправомірність винесеної відносно останньої постанови про накладення адміністративного стягнення та обумовлює необхідність її скасування. Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення. Підсумовуючи викладене, суд доходить висновку, що спірна постанова підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а позов - підлягає задоволенню. Згідно зі статтею 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Судом встановлено, що позивачем було подано квитанцію від 16.03.2023 року, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 536,80 грн. Приписами ч. 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Враховуючи, що за результатами судового розгляду суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Запорізької міської ради судові витрати, понесені позивачем на сплату судового збору, в розмірі 536,80 грн. Враховуючи вищенаведене,

Результат розгляду: granted