Рішення адміністративного суду від 2022-01-26 00:00:00+02

І. Короткий зміст позовних вимог 1. У липні 2020 року [PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Третьої кадрової комісії Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач-1, кадрова комісія, комісія), Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач-2), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Сумської обласної прокуратури (далі - третя особа), у якому просив: 1.1. визнати протиправним та скасувати рішення кадрової комісії від 10 червня 2020 року № 22 про неуспішне проходження начальником відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтримання обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області [PERSON] атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використання комп`ютерної техніки; 1.2. зобов`язати уповноважену кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур, створену на підставі наказу Генерального прокурора, призначити [PERSON] новий час (дату) повторного етапу проходження складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 2. На обґрунтування позову позивач зазначив, що під час проходження ним тестування були наявними збої адаптивного механізму підбору запитань за відсутності можливості повідомити про технічні несправності комп`ютерної системи тестування, що, на переконання позивача, вказує на істотне порушення кадровою комісією процедури проведення атестації. Окрім того, позивач вказав, що у результаті розгляду заяви позивача, кадровою комісією необґрунтовано відмовлено у призначенні нової дати для складення відповідного іспиту. На підставі зазначеного позивач вважає, що кадрова комісія при прийнятті рішення про неуспішне проходження ним атестації та розгляді його звернення діяла не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а відтак її рішення від 10 червня 2020 року № 22 є протиправним та підлягає скасуванню. 3. Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач-2 у відзиві на позов зазначив, що за наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки [PERSON] набрав 92 бали, що є менше прохідного балу для успішного складення іспиту, а відтак позивача правомірно недопущено до проходження наступного етапу атестації. Відповідні результати зафіксовано у відомості, з якою позивач ознайомлений та поставив підпис. Зауважень у примітках до відомості позивач не залишив. Разом з тим, 10 червня 2020 року складено акт позапланової перевірки роботи інструменту «PSYMETRICS» та локального сервера, за результатами якої не встановлено збоїв, часових затримок у подачі запитань, в обробці відповідей. Таким чином, на переконання відповідача-2, кадровою комісією правомірно прийнято рішення про неуспішне проходження позивачем атестації. ІІ. Установлені судами попередніх інстанцій фактичні обставини справи 4. [PERSON] з 2002 року є працівником органів прокуратури. 4.1. На підставі наказу прокурора Київської області від 24 грудня 2019 року № 726к [PERSON] призначено на посаду начальника відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтримання обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Київської області. 5. 11 жовтня 2019 року [PERSON] подав на ім`я Генерального прокурора заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію. 5.1. У вказаній заяві позивачем зазначено, що він підтверджує, погоджується та усвідомлює, що у разі неуспішного проходження будь-якого з етапів атестації, передбаченого Порядком проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора 03 жовтня 2019 року № 221 (далі - Порядок № 221), а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року № 113-IX (далі - Закон № 113-IX), його буде звільнено з посади прокурора. Також, у вказаній заяві позивач зазначив, що з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора, він ознайомлений та погоджується. 6. 10 червня 2020 року [PERSON] склав іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. 7. Відповідно до відомості про результати тестування у результаті проходження другого етапу атестації прокурорів - складання іспиту у формі анонімного на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки [PERSON] отримав: за вербальний блок - 80 балів, за абстрактно-логічний - 103 бали. Середній арифметичний бал склав - 92. 7.1. Наведені результати відповідають показникам, зазначеним позивачем у відомості про результати тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 7.2. У полі «Примітки» зауваження позивачем до проведення відповідного етапу тестування не зазначено. 8. Враховуючи, що наказом Генерального прокурора від 21 лютого 2020 року № 105 встановлено прохідний бал для успішного складення ІІ етапу атестації - 93 бали, кадровою комісією прийнято рішення від 10 червня 2020 року № 22 про неуспішне проходження прокурором [PERSON] атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 9. Згідно з актом від 10 червня 2020 року щодо роботи інструменту «PSYMETRICS» та локального серверу збоїв, в тому числі часових затримок, у подачі запитань не виявлено; збоїв, в тому числі часових затримок, в обробці відповідей не виявлено; порушень програмних кодів не виявлено; збоїв в налаштуванні Інструменту на локальному сервері не виявлено; збоїв в роботі локального сервера при навантаженні не виявлено. 10. 12 червня 2020 року за вх № 94 до виконуючого обов`язки голови кадрової комісії Іщенка О.О. надійшла заява [PERSON] від 10 червня 2020 року, у якій останній зазначив, що 10 червня 2020 року він взяв участь у складенні іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, у результаті якого отримано 92 бали. Також, позивач вказав, що не згоден з отриманим результатом, у зв`язку з неналежною роботою системи та невірним обрахунком кінцевого результату, що не може об`єктивно надати оцінку 18 рокам роботи в органах прокуратури України. Вказані зауваження, запитання та відповідного акту про несправності одразу після здачі членам групи не зазначав, у зв`язку з втомою після здачі у цей же день першого етапу тестування на знання та вміння застосовувати законодавство, жаркими погодними умовами (більше +30) та іншими поважними причинами. Позивач просив вирішити питання про надання можливості перездати іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 11. Відповідно до протоколу засідання кадрової комісії від 15 червня 2020 року № 40-з комісією розглянуто заяву [PERSON] про надання можливості повторної здачі іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та прийнято рішення про відмову у задоволенні заяви одноголосно. 11.1. У якості підстав для прийняття рішення членами комісії зазначено, що під час проходження тестування до членів робочої групи чи кадрової комісії [PERSON] не звертався, відповідно, з цього приводу комісією акти не складалися. За наданням медичної допомоги до присутніх медичних працівників [PERSON] не звертався. Членами комісії наголошено, що обставини, визначені пунктом 7 Розділу І Порядку № 221, не встановлювалися, а саме: складення іспиту не було перервано, зокрема, з технічних причин. Система підтвердила проходження прокурором відповідного іспиту з отриманням ним результатів. У такому випадку повторне проходження одного з етапів іспиту законодавством забороняється. ІІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 12. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 лютого 2021 року залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року, у задоволенні позову відмовлено повністю. 13. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем не надано жодних належних доказів на підтвердження того, що він звертався до комісії з відповідними зауваженнями або скаргами на погане самопочуття під час проходження ним тестування у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та на наявність технічних несправностей, збоїв під час складення іспиту, «не адаптування» комп`ютерної системи тестування, тощо. Натомість на підтвердження відсутності збоїв в роботі інструменту «PSYMETRICS» та локального серверу відповідачем надано акт від 10 червня 2020 року. Зі змісту протоколу кадрової комісії від 15 червня 2020 року № 40-з вбачається, що заява позивача про перенесення дати іспиту розглянута та прийнято рішення про відсутність підстав для повторного проходження позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 13.1. Проаналізувавши встановлені обставини справи, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що спірне рішення кадрової комісії є обґрунтованим, мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти, обґрунтування щодо набрання позивачем за результатами складання іспиту у формі тестування на знання та вміння у застосуванні закону і відповідність здійснювати повноваження прокурора та навички 92 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, а тому підстави для його скасування відсутні. ІV. Касаційне оскарження 14. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції, позивач подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яку зареєстровано 15 листопада 2021 року. 15. У касаційній скарзі позивачем зазначено, що вона подана на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України, згідно з яким підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку. 15.1. На обґрунтування наявності наведеної підстави касаційного оскарження позивач зазначає, що судами попередніх інстанцій недотримано вимоги статей 2, 6, 7, 9, 74, 77, 90, 211, 242, 244, 246 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а судом апеляційної інстанції неправильно застосовано пункти 16, 17 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо позачергових заходів із реформування органів прокуратури», пункту 7 Розділу 1, пунктів 1-6 розділу III, пунктів 1, 2, 6 Розділу V Порядку проходження атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора № 221 від 03 жовтня 2019 року, пунктів 12, 16 Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого Генеральним прокурором від 17 жовтня 2019 року № 233, без урахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 03 червня 2021 року у справі № 640/9398/20 та від 24 червня 2021року у справі № 280/5009/20 у спорах, предметом яких є питання законності рішень кадрових комісій за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, що стосується атестації (другий етап атестації). 15.2. На переконання позивача, поза увагою судів першої та апеляційної інстанцій залишилося те, що жодних письмових доказів, які б свідчили про перебіг іспиту (тестування) на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, який відбувався за участю [PERSON] 10 червня 2020 року, ані Офісом Генерального прокурора, ані третьою кадровою комісією не надано. Однак, за твердженням позивача, під час проходження ним іспиту адаптивний механізм, який передбачає вибір системою кожного наступного питання з урахуванням індексу складності попереднього, не спрацював. Наданий відповідачем акт позапланової перевірки роботи інструменту «PSYMETRICS» та локального сервера від 10 червня 2020 року позивач вважає недопустимим доказом. При цьому, заява позивача про перенесення дати іспиту від 10 червня 2020 року була розглянута лише 15 червня 2020 року, тобто після затвердження переліку осіб, які набрали меншу кількість балів ніж прохідний бал. 15.3. Покликаючись на викладені у вказаних справах висновки Верховного Суду щодо застосування пункту 7 розділу І Порядку № 221, позивач наполягає, що за наведених обставин, відмовляючи [PERSON] у задоволенні його звернення про призначення іншого часу (дати) іспиту за вказаних та приймаючи рішення про неуспішне проходження атестації [PERSON] , відповідач-1 діяв поза межами повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; упереджено; недобросовісно; нерозсудливо; непропорційно, зокрема, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а відтак його рішення кадрової комісії від 10 червня 2020 року № 22, на переконання позивача, є протиправним та підлягає скасуванню, відповідно, задоволенню підлягає і похідна позовна вимога про зобов`язання кадрової комісії призначити [PERSON] новий час (дату) повторного проходження (складання) іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 16. У касаційній скарзі позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити. 17. Касаційна скарга містить клопотання про здійснення розгляду справи за участі позивача. 18. 02 грудня 2021 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Сумської обласної прокуратури у зв`язку із доведенням наявності підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України. 19. 20 грудня 2021 року до Верховного Суду надійшли відзиви Офісу генерального прокурора та Київської обласної прокуратури на касаційну скаргу, в яких відповідач-2 та третя особа спростовують доводи касаційної скарги, просять залишити її без задоволення. 20. Відзиви на касаційну скаргу не містять клопотання про розгляд справи за участю представників Офісу генерального прокурора та Київської обласної прокуратури. V. Релевантні джерела права й акти їхнього застосування 21. Згідно з частинами першою, другою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. 21.1. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 22. Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 23. Статтею 4 Закон України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) установлено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. 24. Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року № 113-IX (далі - Закон № 113-IX, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) 24.1. Згідно зі статтею 21 Закону № 113-IX у тексті Закону № 1697-VII слова "Генеральна прокуратура України", "регіональні прокуратури", "місцеві прокуратури" замінено відповідно словами "Офіс Генерального прокурора", "обласні прокуратури", "окружні прокуратури". 24.2. Абзацами першим та другим пункту 3 Розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-IX установлено, що до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури. Після початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур забезпечення виконання функцій прокуратури призначеними до них прокурорами здійснюється з дотриманням вимог законодавства України та особливостей, визначених Генеральним прокурором. 24.3. Пункти 4 - 6 Розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-IX передбачено, що день початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур визначається рішеннями Генерального прокурора стосовно Офісу Генерального прокурора, усіх обласних прокуратур, усіх окружних прокуратур. Вказані рішення публікуються у газеті "Голос України". 24.4. Офіс Генерального прокурора є правонаступником Генеральної прокуратури України у міжвідомчих міжнародних договорах, укладених Генеральною прокуратурою України. 24.5. З дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру". 24.6. Відповідно до абзацу першого пункту 7, пункту 9 Розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-IX прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом. Атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором. 24.7. Пунктом 10 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 113-ІХ установлено, що прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації. 24.8. Згідно з пунктом 11 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур. 24.9. Предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора; 2) професійної етики та доброчесності прокурора (пункт 12 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX). 24.10. Відповідно до пункту 13 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX атестація прокурорів включає такі етапи: 1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди; 2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання. 24.10.1. Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор. 24.11. Пунктом 16 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX визначено, що за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором. 24.12. Кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється (пункт 17 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX). 24.13. Згідно з пунктом 19 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX Прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" за умови настання однієї із наступних підстав: 1) неподання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію; 2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури; 3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, який успішно пройшов атестацію; 4) ненадання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі. 25. Порядок проходження прокурорами атестації, затверджений наказом Генерального прокурора від 03 жовтня 2019 № 221 (далі - Порядок № 221, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) 25.1. За визначенням, що міститься в пункті 1 розділу І Порядку № 221 атестація прокурорів - це встановлена розділом II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур. 25.2. Відповідно до пунктів 2, 4 розділу І Порядку № 221 атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями. Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора. 25.3. Згідно з пунктом 6 розділу I Порядку № 221 атестація включає такі етапи: 1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; 3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання. 25.4. Згідно з пунктом 7 розділу I Порядку № 221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора. 25.5. Пунктом 8 розділу I Порядку № 221 передбачено, що за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. 25.6. Відповідно до пункту 9 розділу І Порядку № 221 атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку. 25.7. У разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (пункт 1 розділу ІІІ Порядку № 221). 25.8. Пунктами 3, 5 розділу ІІІ Порядку № 221 передбачено, що зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту. 25.8.1. Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора 25.9. Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації (пункт 6 розділу ІІІ Порядку № 221). 25.10. Інші питання, пов`язані із проведенням атестації прокурорів, врегульовані розділом V Порядку № 221. Так, уповноваженими суб`єктами з питань забезпечення організаційної підготовки до проведення атестації та виконання функцій адміністративно-розпорядчого характеру, координування та узгодження дій під час підготовки і проведення атестації є члени комісії та робоча група відповідної кадрової комісії (пункт1 розділу V Порядку № 221). 25.11. У разі виникнення у прокурора зауважень чи скарг на процедуру проведення атестації він може звернутися до голови або секретаря комісії (пункт 2 розділу V Порядку № 221). 26. Порядок роботи кадрових комісій, затверджений наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 (далі - Порядок № 233, у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) 26.1. Згідно з абзаци другим та третім пункту 12 Порядку № 233 рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди ухвалюється шляхом відкритого голосування більшістю від загальної кількості членів комісії. Якщо рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди не набрало чотирьох голосів, комісією ухвалюється рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття. 27. Наказом Генерального прокурора від 21 лютого 2020 року № 105 встановлено прохідний бал (мінімально допустиму кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур - 93 бали. VІ. Позиція Верховного Суду 28. Вирішуючи питання про обґрунтованість касаційних скарг, суд касаційної інстанції виходить з такого. 29. Спір у цій справі стосується правомірності прийнятого кадровою комісією рішення про неуспішне проходження позивачем атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. 30. Верховний Суд ураховує, що проведення атестації прокурорів є обов`язковою складовою запровадженого Законом №113-ІХ процесу реформування системи органів прокуратури та за своєю суттю є спеціальною процедурою, яка має на меті підтвердження здатності прокурорами виконувати свої повноваження на належному рівні за визначеними законом критеріями, шляхом здійснення оцінки їхньої професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, що стосувалась, зокрема, усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури. 31. Так, атестація прокурорів проводиться відповідними кадровими комісіями та включає в себе три етапи, у тому числі, складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, тобто у даному випадку менше встановленої наказом Генерального прокурора від 21 лютого 2020 року № 105 мінімально допустимої кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування - 93 бали, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. 32. Як установлено судами попередніх інстанцій та підтверджується матеріалами справи, [PERSON] особисто подав відповідну заяву про проходження атестації, у зв`язку з чим його допущено до проходження атестації прокурорів. Однак, 10 червня 2020 року за результатами анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки позивач набрав 92 бали, що є менше ніж прохідний бал, необхідний для допуску до наступного етапу оцінювання - співбесіди. У зв`язку з цим кадровою комісію прийнято спірне рішення про неуспішне проходження прокурором [PERSON] атестації. 33. Ухвалюючи оскаржувані рішення, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що рішення кадрової комісії про неуспішне проходження позивачем атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відповідає критеріям правомірності, а отже відсутні підстави для його скасування та, як наслідок, і задоволення заявлених позовних вимог. 34. Підставою для відкриття касаційного провадження стало твердження позивача про неврахування судом апеляційної інстанції висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду у постановах від 03 червня 2021 року у справі № 640/9398/20 та від 24 червня 2021року у справі № 280/5009/20. 35. У зв`язку з цим колегія суддів зауважує, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово надавала роз`яснення як треба розуміти подібність правовідносин. 36. Розглядаючи це питання, Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). При цьому, зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи (пункт 32 постанови від 27 березня 2018 року у справі № 910/17999/16; пункт 38 постанови від 25 квітня 2018 року у справі № 925/3/7, пункт 40 постанов від 25 квітня 2018 року у справі № 910/24257/16). 37. Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах необхідно розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 757/31606/15-ц). 38. У контексті спірних правовідносин у справах № 640/9398/20 та № 280/5009/20, на які посилається заявник касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про те, що, виходячи зі змісту пункту 7 розділу І Порядку № 221, якщо у процесі проходження прокурорами атестації на етапі складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки мали місце технічні проблеми, то такий іспит є таким, що не відбувся з причин незалежних від членів комісії та особи, яка його складала. За таких обставин, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора, якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора. 39. При цьому, Верховний Суд під час перегляду у касаційному порядку справ № 640/9398/20 та № 280/5009/20 враховував, що у них судами попередніх інстанцій встановлено, що кадрова комісія, приймаючи рішення про визнання прокурора таким, що неуспішно пройшов атестацію та перевіряючи аргументи заяв позивачів у цих справах про перенесення дати іспиту, не вживала жодних заходів щодо перевірки обставин, викладених у них, обмежившись лише посиланням на відсутність існування акту, складання якого не передбачено ані Порядком №221, ані Правилами складання іспиту. 40. Ураховуючи установлені обставини у справах № 640/9398/20 та № 280/5009/20, Верховний Суд дійшов висновку про, що відповідачем не спростовано того, що під час проходження іспиту мали місце технічні проблеми, які вплинули на результат тестування, а відтак такий іспит щодо позивача не відбувся з причин, які не залежали ані від членів комісії, ані від прокурора, який приймав у ньому участь. 41. Повертаючись до обставин справи № 640/15408/20, Верховний Суд зауважує, що у цій справі суди попередніх інстанцій, вирішуючи питання щодо наявності підстав для скасування спірного рішення кадрової комісії з огляду на стверджуванні позивачем проблеми з комп`ютерною технікою та програмним забезпеченням (не працював адаптивний механізм), ураховували те, що на підтвердження відсутності збоїв в роботі інструменту «PSYMETRICS» та локального серверу відповідачем надано акт від 10 червня 2020 року, згідно з яким збоїв, в тому числі часових затримок, у подачі запитань не виявлено; збоїв, в тому числі часових затримок, в обробці відповідей не виявлено; порушень програмних кодів не виявлено; збоїв в налаштуванні Інструменту на локальному сервері не виявлено; збоїв в роботі локального сервера при навантаженні не виявлено 42. Колегія суддів зауважує, що висновки, викладені у постановах Верховного Суду перебувають у нерозривному зв`язку із обсягом встановлених у кожній конкретній справі окремо. Тому адміністративні суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки, викладені у постановах Верховного Суду, здійснені на підставі відмінних фактичних обставин справи. 43. З огляду на наведене, колегія суддів Верховного Суду констатує, що обставини справи, та, відповідно, спірні правовідносини у справах № 640/9398/20 і № 280/5009/20 та у справі № 640/15408/20 не є подібними, а відтак викладена Верховним Судом у постановах від 03 червня 2021 року у справі № 640/9398/20 та від 24 червня 2021року у справі № 280/5009/20 правова позиція щодо застосування пункту 7 розділу І Порядку № 221 не є релевантною до спірних правовідносин у справі № 640/15408/20 та, відповідно, не повинна була застосовуватися судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні. 44. На переконання колегії суддів, за встановлених у цій справі обставин, твердження позивача про те, що під час проходження ним тестування виникали проблеми з комп`ютерною технікою та програмним забезпеченням, на що він звертав увагу голови кадрової комісії, є безпідставними, оскільки не підтверджені належними доказами, а звернення з відповідною заявою після проходження атестації, фактично, свідчить про намагання позивача спростувати отриманий негативний результат. 45. У разі об`єктивної наявності технічних проблем під час тестування логічною, послідовною і такою, що сприймається, є поведінка, коли прокурор звертається до членів комісії або робочої групи і не завершує тестування, передбачаючи, що результат буде негативний, і просить з огляду на ситуацію, що склалася, перенести тестування на інший день, чого в цьому разі, як свідчать обставини справи, не було. 46. Натомість, позивач розпочав та завершив тестування у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, тим самим оцінивши роботу комп`ютерної техніки, як таку, що дає йому можливість скласти іспит, і фактично використав своє право на проходження відповідного етапу атестації та завершив тестування. 47. Про такі обставини (технічні проблеми) позивач міг зазначити також у відомості, яку підписав після завершення тестування, засвідчуючи отриманий результат, однак цього не зробив. 48. Так, результати складення позивачем іспиту відображено у відповідній відомості, із чим [PERSON] ознайомлений і поставив власний підпис, чим підтвердив їх достовірність. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження з боку позивача щодо процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відсутні. 49. При цьому, як слідує зі змісту акту від 10 червня 2020 року щодо роботи інструменту «PSYMETRICS» та локального серверу, збоїв, в тому числі часових затримок, у подачі запитань не виявлено; збоїв, в тому числі часових затримок, в обробці відповідей не виявлено; порушень програмних кодів не виявлено; збоїв в налаштуванні Інструменту на локальному сервері не виявлено; збоїв в роботі локального сервера при навантаженні не виявлено. 50. Зі змісту протоколу засідання кадрової комісії від 15 червня 2020 року № 40-з вбачається, що кадровою комісією розглянута заява позивача про перенесення дати іспиту та прийнято рішення про відсутність підстав для повторного проходження позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Таке рішення вмотивовано тим, що обставини, визначені пунктом 7 Розділу І Порядку № 221, не встановлювалися, а саме: складення іспиту не було перервано, зокрема, з технічних причин. Система підтвердила проходження прокурором відповідного іспиту з отриманням ним результатів. 51. З огляду на наведені обставини справи, Верховний Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що спірне рішення кадрової комісії є обґрунтованим, мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти, обґрунтування щодо набрання позивачем за результатами складання іспиту у формі тестування на знання та вміння у застосуванні закону і відповідність здійснювати повноваження прокурора та навички 92 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, а тому підстави для його скасування відсутні. 52. Аналогічного висновку у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 21 вересня 2021 року у справах № 200/5038/20-а та № 160/6204/20, від 24 вересня 2021 року у справі № 160/6596/20, від 21 жовтня 2021 року у справі №540/1782/20, від 25 листопада 2021 року у справі № 160/5745/20. 53. Враховуючи те, що позовні вимоги про зобов`язання кадрову комісію призначити [PERSON] новий час (дату) повторного етапу проходження складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки є похідними від вимог щодо скасування рішення кадрової комісії, які не підлягають задоволенню, відповідно ці вимоги також не можуть бути задоволені. 54. Згідно зі статтею 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій. 55. Зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін. VІІ. Судові витрати 56. З огляду на результат касаційного розгляду витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, не розподіляються.

Результат розгляду: denied