Рішення адміністративного суду від 2023-09-05 00:00:00+03

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі ГУ НП в Житомирській області), в якому просив: -визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку № 1 від 28 лютого 2023 року (форми Н-1/НПВ), складений спеціальною комісією ГУ НП в Житомирській області; -зобов`язати ГУ НП в Житомирській області провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 23 вересня 2022 року о 17:30 год із поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області капітаном поліції Антонюком Р.А. відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженим наказом МВС України від 05 жовтня 2020 року № 705, склавши за його результатами акт за формою Н-1/НПВ, в якому зазначити, що нещасний випадок, який трапився 23 вересня 2022 року о 17:30 год із поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області капітаном поліції Антонюком Р.А., є таким що трапився під час виконання ним службових обов`язків. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 в задоволенні позову відмовлено. Не погодившись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору. За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. Заслухавши суддю-доповідача, \~перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга \~підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом першої інстанції встановлено, що 23 вересня 2022 року, о 20:04 до Житомирського районного управління поліції зі спецлінії « 102» УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення від чергового лікаря ТМО №2 (Березіна) про звернення за медичною допомогою поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУ НП капітана поліції [PERSON] , який отримав травму коліна під час занять з фізичної підготовки (ЄО №45417 від 23 вересня 2022 року). Наказом ГУ НП в Житомирській області від 29 вересня 2022 року №593 призначене службове розслідування за фактом надходження повідомлення від чергового лікаря TMO №2 про отримання капітаном поліції [PERSON] травми коліна під час занять з фізичної підготовки. У ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до наказу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 25 серпня 2022 №510 «Про організацію занять для поліцейських Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області», 23 вересня 2022 року, в період часу з 16:00 до 17:00 проведено додаткові заняття зі службової підготовки з окремими працівниками Житомирського РУП ГУНП в приміщенні фізкультурно-оздоровчому комплексі ФСТ «ДИНАМО» України, за адресою: м. Житомир. вул. Чуднівська, 113. О 17:30 під час гри у футбол поліцейський офіцер громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітан поліції [PERSON] під час бігу підсковзнувся та впав в наслідок чого отримав травму коліна правої ноги. У подальшому, капітан поліції [PERSON] звернувся за медичною допомогою до КП «Лікарні №2 ім. В.П. Павлусенка» ЖМР, де під час огляду лікарів поліцейському встановлено попередній діагноз: розтягнення та перенапруження не уточненої обхідної зв`язки колінного суглобу. Закрите пошкодження медіальної колатеральної та бокової колатеральної зв`язок правого колінного суглобу (виписка №5290 від 23 вересня 2022 року із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого КП «Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка» ЖМР). За наслідками \~службового розслідування дисциплінарна комісія склала висновок від 12 січня 2023 року, у якому, зокрема, зазначено, що порушень службової дисципліни з боку поліцейського офіцеру громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції [PERSON] не встановлено. При цьому, за наслідками спеціального розслідування нещасного випадку складений акт №1 від 28 лютого 2023 року (форми Н-1/НПІВ), у якому, зокрема, сформований висновок про те, що нещасний випадок, який стався 23 вересня 2023 року о 17:30 год із поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітаном поліції [PERSON] стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. У відповідності до пункту 1 розділу 8 Порядку № 705 діяння капітана поліції [PERSON] під час отримання травми, не пов`язані з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про національну поліцію». Також, відповідно до внутрішнього трудового розпорядку в п`ятницю робочий день з 09:00 до 16:45, а з цього випливає, що капітан поліції [PERSON] грав у футбол поза робочим часом поза службою. Позивач не погоджуючись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень, звернувся до суду з даним позовом. Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про необгрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення. Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного. Відповідно до частин 1, 2 статті 22 Закону України "Про охорону праці" роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (Закон №580-VIII) унормовано, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України визначає Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 (Порядок №705). За визначенням, наведеним у пункті 3 розділу I Порядку №705, нещасним випадком є отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського. Згідно п.4 розділу І Порядку №705 розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції. У пункті 3 розділу ІІ Порядку №705 закріплено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. За змістом пункту 4 розділу ІІІ Порядку №705 за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2). В силу вимог пункту 6 розділу III Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зокрема, зобов`язана: одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії); скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження. Пункт 7 розділу ІІІ Порядку №705 передбачає, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком. Згідно пункту 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію"; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку). У додатку №6 до Порядку № 705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку. Зокрема, підпунктом 2 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено \~падіння потерпілого поліцейського. Ст.91 Закону №580-VIII закріплено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем. Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків. З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що поліцейські можуть виконувати службові обов`язки у вихідні дні, у разі їх залучення до виконання службових обов`язків керівником відповідного органу (закладу, установи) поліції, в іншому випадку такі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, в які вони не виконують службові обов`язки, хоча й перебувають на службі в поліції. Як вбачається із дослідженого судом \~акта №1 від 28 лютого 2023 року (форми Н-1/НПІВ), комісією встановлено, що нещасний випадок, який стався 23 вересня 2023 року о 17:30 год із поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітаном поліції [PERSON] стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. У відповідності до пункту 1 розділу 8 Порядку № 705 діяння капітана поліції [PERSON] під час отримання травми, не пов`язані з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про національну поліцію». Також, відповідно до внутрішнього трудового розпорядку в п`ятницю робочий день з 09:00 до 16:45, а з цього випливає, що капітан поліції [PERSON] грав у футбол поза робочим часом поза службою. Разом з тим, колегією суддів з`ясовано, що згідно наказу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області "Про організацію занять для поліцейських Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області" від 25.08.2022 №510, начальникам (т.в.о. начальників) відділів та відділень поліції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та структурних підрозділів районного управління поліції \~наказано, зокрема проводити заняття з фізичної підготовки щоп`ятниці з 17:00 до 18:00. Вказане свідчить, що позивач в позаробочий час перебував на службі на виконання наказу від 25.08.2022 №510. Вказаний обов`язок поліцейського випливає із закріпленого у п.4 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України \~від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, яким передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону. З огляду на викладене колегія суддів вважає, що отримання позивачем тілесних ушкоджень під час виконання ним у вільний від служби час наказу керівника має кваліфікуватися, як нещасний випадок відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу III Порядку №705 як такий, що стався під час виконання службових обов`язків, та свідчить про відсутність жодної з обставин, передбачених пунктом 8 розділу III Порядку №705, які не дозволяють пов`язати нещасний випадок, що стався з позивачем з виконанням службових обов`язків. Посилання відповідача на положення статті 91 Закону України «Про Національну поліцію» щодо службового часу і часу відпочинку поліцейських не спростовують зазначеного висновку про можливість виконання поліцейським службових обов`язків (наказів керівника) в позаробочий час. Таким чином, за встановлених у цій справі обставин отримання позивачем тілесних ушкоджень, зроблений судом першої інстанції висновок про відсутність підстав для визнання нещасного випадку з позивачем таким, що стався під час виконання ним службових обов`язків, не ґрунтуються на правильному застосуванні підпункту 1 пункту 7 розділу III Порядку №705. Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору не в повному обсязі встановив фактичні обставини справи та не надав їм належної правової оцінки, а доводи апеляційної скарги позивача спростовують висновки суду першої інстанції \~та \~дають правові підстави для скасування оскаржуваного судового рішення. У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Згідно зі ст.317\~ \~КАС України\~ \~\~підставами для скасування судового рішення суду першої \~інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення зокрема є, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. За таких обставин, колегія суддів вважає, що необхідно скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти \~нову постанову про \~задоволення позову. За приписами статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Оскільки даний позов сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, підлягає частковому задоволенню то на користь позивача підлягає поверненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень-відповідача судовий збір в сумі 1342 грн. (2684:2) а саме- 1073,60 грн. судовий збір за подання позовної заяви + 1610,40 грн.-судовий збір за подання апеляційної скарги.

Результат розгляду: partial