Рішення адміністративного суду від 2022-06-23 00:00:00+03

позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії. Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 13 грудня 2021 року адміністративний позов задоволено. 15.04.2022 позивач звернувся із заявою про виправлення описки у судовому рішенні, де зазначив, що під час подання позову помилково вказав відповідачем Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради, тоді як виплату допомоги фактично здійснило Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради. Зважаючи на це, позивач просив виправити описку в резолютивній частині рішення, вказавши відповідачем Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради. Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03 травня 2022 року у задоволенні клопотання [PERSON] про виправлення описки в рішенні суду - відмовлено. Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просить її скасувати та прийняти постанову, якою задовольнити заяву та виправити описку в резолютивній частині рішення, вказавши відповідачем Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послалась на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Відповідач своїм правом, передбаченим ст.ст. 300, 304 КАС України не скористався та не подав відзив на апеляційну скаргу. Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 13 червня \~2022 року, з урахуванням ч. 3 ст. 312 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Завданням адміністративного судочинства в силу частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Приписами частин першої - другої статті 242 КАС України обумовлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Положеннями частини першої статті 253 КАС України передбачено, що суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Тобто, правила даної норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою в розумінні статті 253 КАС України, визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України Про судове рішення у цивільній справі від 18 грудня 2009 року № 14 суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18). Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18). Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії. Водночас, на переконання апелянта, належним відповідачем у даній справі є Управління праці та соціального захисту населення Хмельницької міської ради, у зв`язку з чим звернувся з заявою про виправлення описки. У той же час, колегія суддів зазначає, що зазначення у рішенні відповідачем особи, яка фактично не повинна була відповідати за позовом, у разі якщо судом не було вирішене питання про заміну неналежної сторони, не може вважатись опискою. Аналізуючи вимоги заявника, викладені у заяві про виправлення описки, колегія суддів зазначає, що позивач фактично просить змінити судове рішення, що не є опискою в розумінні статті 253 КАС України. За таких обставин, колегія суддів вважає, що в цьому випадку у суду першої інстанції були відсутні підстави для прийняття рішення про виправлення описки. З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно постановлено спірну ухвалу. За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Результат розгляду: denied