Рішення адміністративного суду від 2023-03-21 00:00:00+02

[PERSON] звернувся з вищевказаним позовом до суду в якому просив: - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1795к від 25.10.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого ВРТОЗ СУ ГУНП підполковника поліції [PERSON] », яким застосовано до слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковника поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що з наказом про організацію проведення службового розслідування, яким його відсторонено від виконання службових обов`язків він не ознайомлювався. Службове розслідування проведено не об`єктивно, не повно та не всебічно, в тому числі і з порушенням порядку його проведення, вказує про \~застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є неспівмірним з вчиненим діянням. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2022 року у задоволенні позовних вимог було відмовлено. Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції [PERSON] подав на нього апеляційну скаргу в якій просить \~рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким задовольнити його позовні вимоги в повному \~обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції \~неповно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи, вказує на невідповідність висновків суду матеріалам справи. Суд першої інстанції не надав \~оцінки \~тим доказам, які надавалися ним, а саме копії \~трудової книжки в якій вказано \~перелік нагород та медалей, які \~йому вручалися \~під час проходження служби. Суд проігнорував той факт, що \~позивач в період з 25.08.2021 по 23.10.2021 \~знаходився на лікарняному. Позивачу не надали можливість \~надати пояснення щодо нових обставин, які не охоплювалися рапортом, на підставі якого винесено \~наказ про проведення службового розслідування, не надали можливість \~пояснити щодо запізнення на інструктаж, перебування в черговому наряді в цивільному одязі та залишення \~місця \~несення служби під час добового чергування без дозволу \~оперативного чергового \~поліції. Вказує, що \~вказав \~номер свого мобільного \~телефону \~та розписався в журналі \~лише після \~отримання \~дозволу \~відлучитись на обід. Вказує, що не переодягався в цивільний одяг, а лише \~зверху одягнув \~кофту, що є порушенням несення однострою, але не переодягненням в цивільний одяг. Відповідач так і не довів, що таке «інструктаж» та \~в який час \~необхідно було на нього з`явитися. Навпаки у висновку службового розслідування \~і в рішенні суду встановлено, що слідчий [PERSON] 22.08.2021 \~о 9.00 заступив на чергування, перед цим вже отримав \~зброю в 08.58 відповідно до запису в журналі. Зазначає, що вчинене діяння , а саме порушення несення однострою \~поліцейського ніяким чином не \~співмірно та не пропорційно накладеному \~на нього дисциплінарному стягненню у вигляді \~звільнення зі служби. При проведенні службового розслідування відповідач \~\~не врахував наявність заохочень, як \~обставини, що пом`якшують \~відповідальність поліцейського. \~Суд та відповідач не врахували, що наявність заохочень не виправдовує поведінку позивача , а є обставинами, що пом`якшують відповідальність. Своїми діями позивач жодним чином не підірвав авторитет та довіру до органів Національної поліції. У письмовому відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить відмовити у її задоволенні та залишити и без змін рішення суду першої інстанції. В \~судому засіданні апеляційної інстанції позивач підтримав вимоги викладені в апеляційній скарзі, з викладених у ній підстав, представник ГУ НПУ в Дніпропетровській області просив відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування \~судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного. \~ Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] проходив службу в ГУНП на посаді слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП та мав спеціальне звання поліцейського - підполковник поліції. Відповідно до Графіку чергування СОГ та добових нарядів структурних підрозділів ГУНП в Дніпропетровській області на серпень 2021 р., [PERSON] визначений на 22.08.2021 р. резервним слідчим. Як вбачається з копії витягу з книги нарядів, [PERSON] 22.08.2021 р. о 08:58 год. отримав зброю. Рапортом т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області 23.08.2021 р. повідомлено начальника ГУНП в Дніпропетровській області, що слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] , перебуваючи на службі, в цивільному одязі, заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи, проте прибув на власному автомобілі «KIA Clarus», н.з. [NUMBER] у магазині питної води за адресою [ADDRESS] , де, зі слів очевидців, направляв на громадянина [PERSON] вогнепальну зброю, погрожуючи вбивством, поводив себе зухвало і зверхньо, вживав спиртне. Поліцейськими неодноразово було запропоновано [PERSON] пройти у відповідному медичному закладі чи за допомогою портативного газоаналізатору «Drager» огляд на стан сп`яніння, але останній відмовився. У подальшому [PERSON] сказав, що конфлікт вичерпано і він претензій не має. У зв`язку з цими фактами, пропонується провести службове розслідування. Згідно з наказом від 25.08.2021 р. № 1747 про організацію проведення розслідування, у зв`язку з тим, що 22.08.2021 р. до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї доби близько 12:05 год. слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] , перебуваючи у складі слідчо-оперативної групи ГУНП у якості резервного слідчого, з вогнепальною зброєю, у цивільному одязі, у приміщенні магазина питної води, що розташований за адресою: [ADDRESS] , поводив себе зухвало, вживав спиртні напої та чіплявся до відвідувачів магазину, наказано призначити службове розслідування за інформацією щодо можливого порушення службової дисципліни [PERSON] , проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії та на час проведення службового розслідування відсторонити підполковника поліції [PERSON] від виконання службових обов`язків за посадою слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП з 26.08.2021 р. Рапортом від _.10.2021 р. заступника начальника ГУ-начальника СУ ГУНП в Дніпропетровській області, завізованим 25.10.2021 р. підписом начальника ГУНП в Дніпропетровській області «дозволяю», поставлено питання про внесення змін до складу дисциплінарної комісії у зв`язку з перебуванням у відпустці та призначенням на іншу посаду її членів. Згідно з наказом від _.10.2021 р. № 2178 внесено зміни до наказу від 25.08.2021 р. № 1747 про організацію проведення розслідування щодо складу дисциплінарної комісії. Як вбачається із витягу з журналу обліку наказів, рішень колегії з основної діяльності, виданих ГУНП в Дніпропетровській області, наказ ГУНП від 21.10.2021 р. № 2178 зареєстрований у цьому журналі. Відповідно до висновку від 25.10.2021 р. про результати службового розслідування, службове розслідування проведене комісією у складі, визначеному на підставі наказу ГУПН від 25.08.2021 р. № 1747, яким призначено склад дисциплінарної комісії, з урахуванням змін, внесених наказом ГУНП від 21.10.2021 р. № 2178. Згідно з висновком за фактом порушення службової дисципліни слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП підполковником поліції [PERSON] встановлено, що 22.08.2021 р. до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї доби близько 12:05 год. слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] , перебуваючи у складі додаткової слідчо-оперативної групи ГУНП, з вогнепальною зброєю, у цивільному одязі, у приміщенні магазина питної води, що розташований за адресою: [ADDRESS] , поводив себе зухвало, вживав спиртні напої та чіплявся до відвідувачів магазину. Як з`ясовано, 22.08.2021 р. о 09:00 год. слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] згідно з графіка, затвердженого наказом начальником Головного управління від 31.07.2021 р. №1270к, заступив на чергування у якості чергового слідчого додаткової СОГ ГУНП у форменому одязі та з вогнепальною зброєю. Цього ж дня о 12:48 год. та 12:49 год. до ЄО відділення поліції №2 Дніпровського РУП ГУНП за № 21530 та № 21531 зареєстровані повідомлення, яке надійшли зі служби « 102» від [PERSON] про те, що біля буд. [ADDRESS] , невідомий чоловік у стані алкогольного сп`яніння, предметом схожий на пістолет, погрожує оточуючим. У зв`язку з цим, на місце події прибула слідчо-оперативна група вказаного відділення поліції у складі: старшого слідчого СВ відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції [PERSON] , оперуповноваженого СКП цього відділення поліції старшого лейтенанта поліції [PERSON] та старшого спеціаліста-криміналіста СВ вищезазначеного відділення поліції капітана поліції [PERSON] , якими було встановлено особу правопорушника, ним виявився підполковник поліції [PERSON] . По прибутті на місце події, вищезазначеними поліцейськими СОГ були зібрані відповідні матеріали, які надалі були передані до чергової частини відділення поліції, а підполковника поліції [PERSON] було доставлено до адмінбудівлі відділення поліції №2 Дніпровського РУП ГУНП, куди також прибув заступник начальника СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] для бесіди з підлеглим поліцейським. Надалі матеріали єдиного обліку відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП від 22.08.2021 р. №21530 та №21531 за вих. №5923 надіслано до ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві для прийняття рішення, згідно з вимогами законодавства України. На цей час, будь-якої інформації з цього приводу до ГУНП з вищезазначеного правоохоронного органу не надходило. Опитаний під час цього службового розслідування слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] пояснив, що 22.08.2021 р. о 08:00 він у однострої з вогнепальною зброєю, заступив на добове чергування у якості резервного слідчого ГУНП. Цієї ж доби, приблизно о 12.00 підполковник поліції [PERSON] , залишивши робоче місце поїхав до своєї співмешканки - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] на обід, де переодягнувся у цивільний одяг та за проханням останньої пішов до магазину «АТБ», який розташований за адресою: [ADDRESS] . При цьому, зі слів [PERSON] , вогнепальна зброя весь час була при ньому. Під час слідування до вказаного магазину, підполковник поліції [PERSON] помітив, що біля кіоску «Питна вода» двоє чоловіків розпивають алкогольні напої, у зв`язку з чим, він представився поліцейським та зробив їм зауваження, після чого між чоловіками та [PERSON] почалася словесна перепалка. Через деякий час на місце події прибули поліцейські відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП, які доставили підполковника поліції [PERSON] та чоловіків до адміністративної будівлі вказаного відділення поліції. Зі слів підполковника поліції [PERSON] , алкогольні напої 22.08.2021 р. він не вживав, а під час словесної перепалки з вищезазначеними чоловіками вогнепальну зброю з кобури не виймав. У свою чергу опитані громадяни [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується поясненнями від 08.09.2021 р. повідомили, що 22.08.2021 р. приблизно о 12:00 год. біля кіоску «Питна вода» вони розпивали алкогольні напої. У цей час громадянин, що проходив повз них зробив [PERSON] та [PERSON] зауваження щодо недопущення розпиття алкогольних напоїв у громадському місті, після чого у них виник словесний конфлікт. У зазначеного громадянина на поясі знаходилася кобура з предметом схожим на пістолет, у зв`язку з чим [PERSON] зателефонував до поліції. По прибутті на місце події поліцейських відділення поліції №2 Дніпровського РУП ГУНП, останні доставили чоловіка зі зброєю, а також [PERSON] та [PERSON] до адміністративної будівлі вказаного відділення поліції. Зі слів [PERSON] та [PERSON] під час словесного конфлікту чоловік зброю з кобури не виймав. Опитані старший слідчий СВ відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП капітан поліції [PERSON] та оперуповноважений СКП цього відділення поліції старший лейтенант поліції [PERSON] , що підтверджується поясненнями від 20.05.2021 р. пояснили, що 22.08.2021 р. вони несли службу у складі СОГ відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП. Цієї ж доби приблизно о 12:00 год. від чергового вказаного відділення поліція надійшла вказівка прибути до кафе « [INFO] », яке розташоване на [ADDRESS] , де невідомий чоловік погрожує оточуючим предметом схожим на пістолет. По прибутті на місце події поліцейськими [PERSON] та [PERSON] було виявлено чоловіка у цивільному одязі, на ремені штанів якого знаходилася кобура з предметом схожим на пістолет. Як пізніше з`ясувалася вказаним чоловіком виявився поліцейський СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] , який за зовнішніми ознаками перебував у стані алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим, пістолет «Макарова» та 2 магазини з 16 патронами, які, як з`ясувалося, підполковник поліції [PERSON] отримав для несення служби у добовому наряді, були вилучені капітаном поліції [PERSON] , про що було складено відповідний протокол. Надавати будь-які пояснення з цього приводу та поставити підписи у вказаному протоколі підполковник поліції [PERSON] відмовився. Надалі, останнього разом із заявником було доставлено до адміністративної будівлі відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП, а вилучену зброю здано до КЗЗ цього ж відділення поліції. Опитаний заступник начальника СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] , що підтверджується поясненнями від 20.09.2021 р. пояснив, що відповідно до графіку чергувань слідчих СУ ГУНП у серпні 2021 р., 22.08.2021 р. слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] перебував у добовому чергуванні у складі додаткової СОГ ГУНП. 22.08.2021 р., приблизно о 12:30 год. черговий ГУНП проінформував підполковника поліції [PERSON] про те, що цього ж дня, приблизно о 12:05 год. по спеціальній телефонній лінії « 102» надійшло повідомлення від [PERSON] про вчинення відносно нього невідомим чоловіком хуліганських дій поблизу будинку [ADDRESS] . Під час перевірки повідомлення встановлено, що особою на яку вказав заявник, є підполковник поліції [PERSON] , який до місця події прибув на транспортному засобі автомобілі марки «Кіа», н.з. [NUMBER] . За попередньою інформацією було встановлено, що під час конфлікту підполковник поліції [PERSON] погрожував заявнику застосуванням вогнепальної зброї та був з явними ознаками алкогольного сп`яніння (явно виражений запах алкоголю з ротової порожнини, незв`язна мова, невпевнена хода). Вказаних учасників події було доставлено до відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП за адресою: м. Дніпро, вул. Осіння, 6. У ході проведення опитування в адміністративній будівлі вказаного відділення поліції, інформація про скоєння поліцейським [PERSON] хуліганських дій відносно [PERSON] свого підтвердження не знайшла. Проте, слідчий СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] не зміг пояснити причину свого знаходження поблизу будинку [ADDRESS] під час добового чергування у складі додаткової СОГ ГУНП. Крім цього, підполковник поліції [PERSON] від проходження обстеження на встановлення алкогольного чи наркотичного сп`яніння відмовився. Опитаний старший інспектор з ОД ЧЧ УОАЗОР ГУНП майор поліції [PERSON] , що підтверджується поясненнями від 31.08.2021 р. пояснив, що 22.08.2021 р. він заступив у добове чергування у якості чергового по ГУНП. Також, на чергування у якості слідчого додаткової СОГ ГУНП у форменому одязі та з вогнепальною зброєю заступив слідчий відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковник поліції [PERSON] , який запізнився на інструктаж приблизно на 20 хвилин. Під час інструктажу та отримання вогнепальної зброї, будь-яких ознак алкогольного сп`яніння у останнього не спостерігалось. Після проведення інструктажу підполковник поліції [PERSON] направився до місця несення служби, а саме до адміністративної будівлі ВРОТЗ СУ ГУНП, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Зі слів майора поліції [PERSON] , під час несення служби підполковник поліції [PERSON] до виїздів на місця подій не залучався, про залишення місця несення служби чергову частину УОАЗОР ГУНП не інформував та дозволу на залишення місця несення служби від майора поліції [PERSON] не отримував. Аналогічні пояснення надав заступник начальника УВТС ГУНП підполковник поліції [PERSON] , який 22.08.2021 р. перебував у складі добового наряду ГУНП у якості помічника відповідального. Згідно зі службовою характеристикою, наданою керівництвом СУ ГУНП підполковник поліції [PERSON] за час служби у займаній посаді зарекомендував себе з негативного боку. За характером спокійний, але в конфліктних ситуаціях має власну думку, яку намагається відстоювати, навіть якщо не правий. До критики відносить агресивно. Самооцінка безпідставно завищена, прагне до самоствердження за рахунок працівників з меншим досвідом роботи. Легковажний, в багатьох випадках може самоусунутися від виконання поставлених завдань. Задоволений існуючим станом справ. Зловживає спиртними напоями. Серед колективу поваги та авторитету не має. Згідно з довідкою № 274, виданою КНП «Новомосковська ЦРЛІЛ» з 25.08.2021 р. по 10.09.2021 р. підполковник поліції [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у зазначеній лікарні, а згідно з довідкою № 42 з 11.09.2021 р. по 21.09.2021 р. перебував на амбулаторному лікуванні у цій же лікарні. Крім цього, згідно медичного висновку № РН6М-64725С65 від 21.09.2021 р. інформаційної довідки з електронної системи охорони здоров`я з 21.09.2021 р. по 01.10.2021 р. підполковник поліції [PERSON] знаходився на лікуванні у лікаря-травматолога КНП «Новомосковська ЦРЛІЛ». Згідно з довідкою № 029041, останній з 04.10.2021 р. перебуває на амбулаторному лікуванні у ДУ «ТМО МВС України по Дніпропетровській області». Висновком про результати службового розслідування запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримані вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 та п. 15 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 р. № 357, що виразилося у запізненні на інструктаж, перебуванні у черговому наряді в цивільному одязі та залишенні місця несення служби, під час добового чергування, без дозволу оперативного чергового ГУНП, застосувати \~до слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковника поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. Наказом від 25.10.2021 р. №1795к про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП підполковника поліції [PERSON] за порушення службової дисципліни, недотримані вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 та п. 15 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 р. № 357, що виразилося у запізненні на інструктаж, перебуванні у черговому наряді в цивільному одязі та залишенні місця несення служби, під час добового чергування, без дозволу оперативного чергового ГУНП, застосувати до слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковника поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. З наказом ГУНП №1795к від 25.10.2021 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого ВРТОЗ СУ ГУНП підполковника поліції [PERSON] » був ознайомлений під підпис 26.10.2021 р. (а.с.211 т.1) Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з правомірності накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та відсутністю при цьому \~процедурних порушень під час проведення службового розслідування. Колегія суддів не погоджується з таким висновками суду першої інстанції виходячи з наступного. Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII) Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (надалі по тексту - Дисциплінарний Статут). Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Частиною 1 ст.2 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги. За приписами частин 1, 4 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейський зобов`язаний, зокрема: -неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п. 1, ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію»). Згідно зі ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту до змісту службової дисципліни віднесено такі обов`язки поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається за ч. 1 ст. 12 Статуту протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Відповідно до частин 1, 3-8 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Стаття 21 Дисциплінарного статуту передбачає, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 р. № 893 (далі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що мас ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Відповідно до положень п. 1, 4, 7 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893). Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За \~приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відповідно до п. 4, 15 до Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.04.2020 року № 357, поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції та поліцейські, залучені до складу нарядів поліції, повинні нести службу у визначеному однострої, мати при собі службове посвідчення та спеціальний жетон. Під час чергування працівники, які входять до складу СОГ (основної та додаткової), повинні перебувати у службових кабінетах; якщо службові кабінети розміщені на значній відстані від адмінбудівлі, де розташована чергова служба органу (підрозділу) поліції, - у кімнаті СОГ або приміщеннях чергової служби. З урахуванням наявної штатної чисельності допускається перебування інспекторів-криміналістів (техніків-криміналістів), які входять до складу СОГ, у робочий час у своїх службових кабінетах, у неробочий - за місцем проживання. СОГ чергують цілодобово. Начальник ТВП зі штатною чисельністю до 60 одиниць може дозволити членам СОГ після 20.00, з урахуванням оперативної обстановки, перебувати за місцем проживання за умови визначення порядку прибуття зазначених працівників до місця вчинення правопорушення або події. Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало недотримання ним вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 та п. 15 розділу ХШ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 р. № 357, що виразилося у запізненні на інструктаж, перебуванні у черговому наряді в цивільному одязі та залишенні місця несення служби, під час добового чергування, без дозволу оперативного чергового ГУНП, за що пропонується застосувати до слідчого відділу розслідувань особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП підполковника поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. Так під час службового розслідування на підставі пояснень очевидців встановлено, що [PERSON] перебував у черговому наряді в цивільному одязі та 22.08.2021 р. приблизно о 12:05 год. перебував за адресою [ADDRESS] , тобто поза місцем несення служби. При цьому [PERSON] не інформував чергову частину УОАЗОР ГУНП про залишення місця несення служби та не отримував дозволу на залишення місця несення служби, тобто залишив місця несення служби, під час добового чергування, без дозволу оперативного чергового. В той же час як вбачається з матеріалів справи позивач при залишенні місця несення служби залишив \~свій особистий мобільній телефон в журналі інструктажів та отримав \~зброю 22.08.21 о 8.59 вже після проходження інструктажу (т.1 а.с. 87,88), що спростовує факт запізнення на інструктаж. Також слід \~зазначити, що [PERSON] , [PERSON] , у своїх поясненнях спростували факти, які встановлені службовим розслідуванням, зокрема щодо вживання позивачем алкогольних напоїв та погрози зброєю і зазначили про те, що позивач проходив повз них \~та зробив їм зауваження щодо недопущення розпиття алкогольних напоїв у громадському місті, після чого у них виник словесний конфлікт. Зазначені факти знайшли своє відображення також у подяках \~ [PERSON] адресованої начальнику Головного управління Національної поліції \~в Дніпропетровській області генералу поліції третього рангу [PERSON] в якій вона зазначила, що 22.08.2021 року приблизно о \~12 годині \~місцеві жителі [PERSON] та [PERSON] \~біля \~кафе \~«Утещі», де вона працює продавцем, \~розпивали спиртні напої і [PERSON] зробив їм з цього приводу зауваження, \~через що між ними виникла \~словесний конфлікт, а \~згодом до місця прибули \~працівники поліції (т.2 а.с. 74-76). Крім того з відгуку-характеристики за підсумками стажування підполковника поліції [PERSON] від 22.05.2019 року вбачається, що \~підполковник поліції [PERSON] з належною відповідальністю ставився до виконання заходів, передбачених планом стажування. За період стажування \~зарекомендував себе як грамотний, дисциплінований та старанний працівник. До виконання \~покладених на нього завдань, передбачених \~планом стажування, ставився сумлінно, відповідальна, належно організовував свою роботу на дорученій ділянці. В роботі наполегливий, принциповий, вимогливий до себе. \~Здатний орієнтуватися в складній оперативній обстановці, приймати вірні рішення під час її ускладнення, витримувати значні розумові \~та фізичні \~навантаження. За характером спокійний, розсудливий, фізично розвинений добре, у стройовому відношенні підтягнутий, охайний. У побуті скромний, у взаєминах зі співробітниками та громадянами чемний, уважний. За результатами стажування \~заслуговує висунення на посаду з більшим обсягом роботи, у тому числі \~посаду, яка пов`язана зі здійсненням різноманітних функцій управління та керівництва. \~(т. 2 а.с. 69). Також з трудової книжки [PERSON] вбачається, що він \~неодноразово нагороджувався медалями та \~грамотами (т.2 а.с.67). При цьому, як вже вище зазначалося, відповідно до вимог п. 1, 4, 7 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. При цьому дисциплінарною комісією при проведенні службового розслідування не було враховано вищевказані обставини що пом`якшують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, а також негативні наслідки вчиненого проступку. Відповідні факти не знайшли свого відображення і у висновку службового розслідування. В той же час колегія суддів зазначає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ, як вид стягнення, є крайнім заходом. Отже, застосовуючи крайню міру дисциплінарного стягнення, відповідач повинен був належним чином обґрунтувати необхідність застосування саме такої міри та неможливість застосування інших його видів. Як вбачається зі змісту висновку службового розслідування, відповідачем не встановлювалась можливість застосування до позивача більш м`якого дисциплінарного стягнення та не обґрунтовано належним чином необхідність застосування дисциплінарного стягнення, саме у вигляді звільнення зі служби. За таких обставин заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги що застосоване дисциплінарне стягнення є неспівмірним з вчиненим діянням. Відтак, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідач, приймаючи оскаржений наказ, діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, який передбачений чинним законодавством, що свідчить про необхідність визнання його протиправним та скасування. Суд першої інстанції при винесенні рішення не врахував \~даних обставин та прийшов до помилкового висновку \~про підтвердження правильності висновків службового розслідування та факту порушення позивачем службової дисципліни. Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Результат розгляду: granted