Рішення адміністративного суду від 2023-03-29 00:00:00+03

ІСТОРІЯ СПРАВИ Короткий зміст позовних вимог 1. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Парфум" (далі - відповідач, ТОВ «Парфум»), в якому позивач просив: - припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера "Б" за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1" від 28.08.2021 № KB 051210825297, замовник будівництва - ТОВ "Парфум". 2. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскільки відповідачем подано недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1», то право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі такого повідомлення підлягає припиненню. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 3. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2022 позов задоволено. Припинено право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція приміщень №№ 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 28.08.2021 № KB 051210825297, замовник будівництва - ТОВ «Парфум». 4. Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, за наявності яких є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, однак, жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту. Будівельні роботи із реконструкції приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» по вулиці Святошинській, будинок 1 у Святошинському районі м. Києва здійснюються на підставі проекту, затвердженого позивачем, що розроблений з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності. Тобто такі роботи здійснюються без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що є однією з ознак, які дозволяють вважати об`єкт самочинним, про що прямо зазначено у частині першій статті 376 Цивільного кодексу України. 5. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2022 скасовано та прийнято нову постанову, якою позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без задоволення. 6. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та приймаючи нове рішення про відмову в задоволенні позову, апеляційний суд виходив з того, що позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами подання відповідачем недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1», а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні. При цьому, апеляційний суд зазначив, що ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції не встановив усі обставини справи та зробив висновки, які фактичним обставинам не відповідають. Короткий зміст вимог касаційної скарги 7. Не погодившись з рішенням суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права, позивач звернувся із касаційною скаргою на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022, в якій просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції, а рішення суду першої інстанції залишити в силі. 8. В обґрунтування своїх вимог скаржник зазначив, що твердження суду апеляційної інстанції про те, що дані щодо площі об`єкта реконструкції, зазначені у повідомленні про початок виконання робіт, відповідно до правовстановлюючих документів та даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не спростовують факту зазначення ТОВ «Парфум» недостовірних даних у вказаному повідомленні. Крім того, посилаючись на актуальний технічний паспорт, судом апеляційної інстанції не враховано, що технічний паспорт не є документом, який підтверджує набуття особою права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законодавством порядку. Щодо права звернення до суду з цим позовом позивач зазначив, що законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а також жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ 9. 01.11.2022 в автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстровано вказану касаційну скаргу. 10. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Стеценко С.Г., судді Бучик А.Ю., Стрелець Т.Г. 11. Ухвалою Верховного Суду від 16.11.2022 касаційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 у справі № 640/1990/22 залишено без руху. Надано скаржнику строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а саме шляхом уточнення підстави звернення до суду касаційної інстанції з відповідним обґрунтуванням, з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі. 12. В межах строку, встановленого Верховним Судом в ухвалі від 16.11.2022, скаржник усунув недоліки касаційної скарги. 13. Ухвалою Верховного Суду від 09.12.2022 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2022 у справі за вищевказаним позовом. 14. Ухвалою Верховного Суду від 28.03.2023 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 29.03.2023. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ 15. Як встановлено судами попередніх інстанції, позивачем зареєстровано повідомлення ТОВ «Парфум» про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщень №№ 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 28.08.2021 № KB 051210825297. 16. Замовником будівництва, ТОВ «Парфум», у повідомленні наведені наступні дані, зокрема: - проектна документація розроблена ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» під керівництвом головного архітектора проекту Старжинського Артема Станіславовича (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АР № 007470) та затверджена наказом директора ТОВ «Парфум» - Кобцем Сергієм Валерійовичем від 24.06.2021 № 12; - генеральним підрядником є ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд»; - містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення); - загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 909,84 кв. м, в тому числі площа антресолі - 301,64 кв. м; поверховість - 2+цоколь. 17. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень №№ 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: м. Київ, вул. Святошинська, 1» від 28.08.2021 № KB 051210825297 здійснив заходи державного архітектурно-будівельного контролю. 18. Під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був відсутній, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки. 19. На письмові запрошення до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.10.2021 № 073-8770 уповноважені особи ТОВ «Парфум» та ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» не прибули, документів та матеріалів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, витребуваних позивачем, не надали. 20. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 06.10.2021 № 073-8769 звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (далі також - БТІ) з проханням надати усі наявні креслення з експлікацією площ приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера «Б» за адресою: вул. Святошинська, 1 у Святошинському районі. 21. БТІ листом від 11.10.2021 № 062/14-13274 (И-2021) повідомило, що не всі приміщення, перелічені в листі Департаменту є в матеріалах інвентаризаційної справи. 22. Відповідно до наданих копій матеріалів інвентаризаційної справи, виконаної станом на 08.01.2013, загальна площа літ. «Б» - 3064,0 кв.м на вул. Святошинській, 1. Разом з тим, у матеріалах інвентаризаційної справи наявна примітка, що дозвіл на реконструкцію в БТІ не подано. Об`єкт не прийнятий в експлуатацію. 23. Наведені вище обставини зумовили звернення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до суду з цим позовом. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 24. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного. 25. Відповідно до частини першої статті 6 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі у тексті цієї постанови в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. 26. Пунктом 2 частини третьої вищевказаної статті визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. 27. За змістом пунктів 6, 7 частини першої статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації; надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів): виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів; виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів. 28. Положеннями частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку, зокрема: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування. 29. Право на виконання будівельних робіт регламентовано статтею 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до пункту 1 частини першої, частини другої якої замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. 30. Частинами четвертою, п`ятою цієї ж статті передбачено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. 31. У відповідності з положеннями частин першої, сьомої, восьмої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. 32. Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення. 33. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частини перша, десята статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). 34. Частиною другою статті 39-1 вищевказаного Закону передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності. 35. Отже, спірні правовідносини врегульовані, зокрема, статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка у редакції, чинній до внесення до неї змін Законом України №199-IX від 17.10.2019, передбачала повноваження відповідних органів державного архітектурно - будівельного контролю щодо скасування реєстрації декларації і права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 36. Після ж внесення до вищевказаної статті змін відповідно до Закону України №199-IX від 17.10.2019, які набрали чинності з 01.06.2020, скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, здійснюється у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, яким у спірних відносинах виступає Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). 37. Жодних застережень або обмежень щодо застосування статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Закон України №199-IX від 17.10.2019 не містить. 38. З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з доводами позивача, що на спірні у цій справі правовідносини поширюються норми статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зі змінами, внесеними Законом України №199-IX від 17.10.2019, а отже Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наділений правом на звернення до суду з вимогами про припинення права на виконання будівельних робіт. 39. Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що виключною підставою для звернення з позовом до суду про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про введення об`єкта до експлуатації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва. Ознаками самочинного будівництва, зокрема, є: 1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проєкту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження. 40. Такий висновок щодо застосування норм права наведено у постановах Верховного Суду від 24.11.2021 у справі №420/998/21, від 07.03.2023 у справі №420/9217/21. 66. При цьому наявність порушень, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларацій, однак може бути підставою для притягнення до відповідальності іншого характеру. 41. Аналогічний висновок сформульований Верховним Судом, зокрема, у постановах від 14.03.2018 у справі №814/1914/16, від 26.06.2018 у справі №826/20445/16, від 18.10.2018 у справі №695/3442/17, від 23.10.2018 у справі №826/9275/17, від 13.12.2018 у справі №522/6212/17, від 22.01.2019 у справі №826/17907/17. 42. Отже, для правильного вирішення цієї справи суди мали встановити, чи належать об`єкти будівництва до самочинних, тобто, чи здійснюється: 1) будівництво на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 2) будівництво за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво за відсутності затвердженого проєкту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження. 43. Проте, суд першої інстанції вважав, що у органу архітектурно-будівельного контролю є підстави для звернення до суду з цим позовом, оскільки є виявлення факту наведення замовником у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних, за наявності яких є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, при цьому жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту. 44. Суд апеляційної інстанції не перевірив правильність висновків суду першої інстанції про наявність у позивача повноважень на звернення до суду з вимогами про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого відповідачем на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт "Реконструкція приміщень № № 16/3, 23/3, 41-54, 55 з їх об`єднанням та влаштуванням антресолі у нежитловій будівлі літера "Б" за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1" від 28.08.2021 № KB 051210825297, замовник будівництва - ТОВ "Парфум", не надав жодної оцінки обставинам справи і аргументам учасників справи стосовно можливих ознак самочинного будівництва на об`єкті, замовником якого є відповідач, та правомірності способу їх виявлення органом державного архітектурно - будівельного контролю, не перевірив їх доказами. 45. Без з`ясування цих обставин і їх доказування у порядкую, визначеному процесуальним законом, неможливо встановити, чи виникли у цьому випадку у позивача передбачені законом правові підстави для звернення до суду з цим позовом, чи є він обґрунтованим і чи обрав Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належний спосіб захисту у спірному випадку. 46. Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 24.01.2023 у справі № 320/5796/21, від 07.03.2023 у справі №420/9217/21. 47. Також, колегія суддів звертає увагу, що відповідач в апеляційній скарзі зазначав, що його взагалі не було повідомлено про проведення позапланової перевірки, при цьому, позивачем не зазначено дату, коли ним здійснено такий виїзд та чи був своєчасно та заздалегідь повідомлений відповідач про це. Більш того, відповідач звертав увагу, що ні на час проведення перевірки, ні на час подання апеляційної скарги ніякої реконструкції не здійснюється. При цьому, фотофіксація, яка була здійснена позивачем, взагалі не стосується об`єкту реконструкції. Також, відповідач наголошував, що позивач не надав копії акту або припису, складених за результатами проведення позапланової перевірки, та доказів їх вручення/відправлення відповідачу. 48. Спростування вказаних доводів рішення суду апеляційної інстанції не містить. Тобто, переглядаючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд не надав оцінки вказаним аргументам відповідача та не навів мотивів їх відхилення. 49. Зазначені порушення норм процесуального права унеможливлюють встановлення фактичних обставин справи, що мають значення для правильного вирішення справи. 50. Верховний Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи з метою ухвалення справедливого та об`єктивного рішення. Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази. 51. Суд же касаційної інстанції, в силу наявних у нього повноважень, закріплених у статті 341 КАС України, не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 52. Відповідно до частин другої, четвертої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції. 53. Зважаючи на те, що судом апеляційної інстанції допущено порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 54. Під час нового розгляду справи суду слід взяти до уваги викладене в цій постанові, установити наведені у ній обставини, що входять до предмета доказування у цій справі, дати правильну юридичну оцінку встановленим обставинам та постановити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.

Результат розгляду: partial