Рішення адміністративного суду від 2022-10-20 00:00:00+03

[PERSON] в особі представника [PERSON] звернулася до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про скасування постанови начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туова О.Ю. № 04 від 13.01.2022 року про визнання [PERSON] винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17\~000 гривень, зазначивши наступне. Позивач не була повідомлена про проведення відповідачем позапланового заходу контролю в м.Миколаєві 31.12.2021 р, про складений акт від 31.12.2021, протокол від 31.12.2021р., припис № 188 від 31.12.2021 р. та постанову № 04 від 13.01.2022 р. У діях позивача відсутні порушення ч.2 ст.188-42,ч.1,5,12 ст.96 КУпАП. При винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення № 04 від 13.01.2022 року відповідачем порушено процедуру її прийняття, а саме не повідомлено позивача про дату, час та місце розгляду справи, не забезпечено реалізацію її права на участь в розгляді та надання відповідних пояснень, не врахований факт викрадення документів щодо проведення реконструкції об`єкту та консервацію об`єкта, позивач не була повідомлена про проведення перевірки, тому була відсутня при її проведенні. 05.09.2022 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову [PERSON] , посилаючись на те, що інформація про проведення позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція квартири [ADDRESS] » була розміщена на офіційному веб-сайті органу архітектурно-будівельного контролю. З метою забезпечення присутності позивача на об`єкті перевірки, управлінням було направлено на адресу позивача ( [ADDRESS] ) повідомлення про здійснення позапланової перевірки у період з 20.12.2021 по 31.12.2021 із зазначенням переліку документів, які необхідно надати для здійснення перевірки. Відповідно до оскаржуваної постанови від 13.01.2022 № 04 [PERSON] визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.12 ст.96 КУпАП, а саме за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства. При винесенні постанови № 04 від 13.01.2022 року відповідачем не була порушена процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності. Позивачу були надіслані всі документи, які були підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності та вважаються належним врученням незалежно від факту їх отримання. Від представника третьої особи Вознесенівський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) пояснень до суду не надходило. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2022 року поновлено [PERSON] пропущений нею строк на звернення до суду з позовом, відкрито провадження за позовом [PERSON] до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25.08.2022 року заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено, зупинено стягнення у виконавчому провадженні № 69305658 з примусового виконання постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 04 від 13.01.2022 року. Згідно з ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови). Розглянувши подані до суду документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. 13.01.2022 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туовою О.Ю. винесено постанову № 04 на підставі акту за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 261/2021 від 31.12.2021, припису № 188 від 31.12.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, протоколу про адміністративне правопорушення від 31.12.2021, якою установлено, що на об`єкті «реконструкція квартири [ADDRESS] » у період з 20.12.2021 по 31.12.2021 проводилась позапланова перевірка, про яку [PERSON] була повідомлена рекомендованим листом від 16.12.2021 № 1607/22.01-13-21/1. Інформація про здійснення позапланової перевірки була розміщена на сайті Миколаївської міської ради. Під час неодноразових виїздів на об`єкт [PERSON] була відсутня. За результатами перевірки встановлено, що [PERSON] не надано необхідних документів для проведення перевірки. [PERSON] не виконано вимоги припису від 29.10.2021 № 135/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відповідно до службової записки відділу дозвільних процедур управління станом на 03.12.2021 в Єдиному реєстрі будівельної діяльності зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт (клас наслідків ССі) від 16.10.2020 № МК051201016177, в якому зазначено, що проектну документацію розроблено ФОП [PERSON] , особа, відповідальна за здійснення авторського нагляду ФОП [PERSON] 28.12.2021 до управління від ФОП [PERSON] надійшов лист від 24.12.2021 № 16 про те, що нею на вищезазначеному об`єкті будівництва, проектна документація не розроблялась, замовнику не надавалась та авторський нагляд не здійснювався. [PERSON] подала недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, виконує будівельні роботи без належно розробленого та затвердженого проекту, нею не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті. [PERSON] визнано винною у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17\~000 грн. Реалізовуючи свої повноваження, суб`єкти владних повноважень повинні діяти добросовісно та на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Суд при вирішенні справи, відповідно дост. 9 КАС України, перевіряє законність дій чи прийнятого рішення суб`єкта владних повноважень. У відповідності дост. 9 КУпАПадміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадській порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Юридичний склад конкретного адміністративного правопорушення становлять суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторони правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає адміністративну відповідальність особи. Диспозиція ст.96\~ч.12\~КУпАП передбачає відповідальність особи, в т.ч. за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства. Згідно з ч. 1,2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності\~державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Відповідно до п. 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553)\~позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування. [PERSON] не була належним чином повідомлена про дату і час проведення перевірки, не прибула на об`єкт будівництва для проведення перевірки, разом з тим перевірка проводилася у відсутності суб`єкта містобудування та без залучення представників органів місцевого самоврядування (в постанові зазначено про залучення до перевірки представника адміністрації Центрального району Миколаївської міської ради, без зазначення прізвища, імені, по-батькові та посади представника), що є порушенням порядку проведення перевірки. Відповідно до п.13 Порядку №553\~суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Відповідно до п.16, 17 Порядку №553\~за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.\~У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Відповідно до п.18 Порядку №533 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Згідно до п.19 Порядку №533\~припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Відповідно до п.20 Порядку №533\~протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно до п.21 Порядку №533\~якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.\~У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Згідно до п.24 Порядку №533\~матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення. Постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 року затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі-Порядок № 244). Відповідно до п.п. 9-10 Порядку №244\~про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування. Відповідно до п.п. 13-14 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).\~У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.\~Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.\~Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені\~Законом\~та цим Порядком. Відповідно до п.п. 16-20 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. За загальним правилом відповідно до ст.254 КУпАП фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі. Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. З правового аналізу вищевказаних норм КУпАП вбачається, що уповноважена на це посадова особа складає протокол, при цьому обов`язково роз`яснюючи особі, що притягається до адміністративної відповідальності, її права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, особі надається право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, після чого протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. КУпАП передбачає єдине виключення, за якого протокол може не бути підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності - це випадок відмови такої особи від підписання протоколу. У такому випадку про ці обставини здійснюється відповідний запис. Таким чином, за вищевказаними положеннями КУпАП, присутність особи, що притягається до адміністративної відповідальності під час складання протоколу про адміністративне правопорушення є обов`язковою, оскільки виконати вищенаведені імперативні вимоги КУпАП щодо ознайомлення особи з її правами та обов`язками при складанні протоколу, вимоги про реалізацію права особи на надання пояснень і зауважень до протоколу, вимоги про підписання особою протоколу та вимоги про надання особі другого примірнику протоколу неможливо виконати без присутності такої особи. Протокол по справі про адміністративне правопорушення від 31.12.2021 складений у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Належні докази того, що відповідач повідомив позивача про складання вказаного вище протоколу про адміністративне правопорушення, в матеріалах справи відсутні.. Суд вважає доведеним той факт, що начальником відділу інспекційної роботи управління ДАБК Миколаївської міської ради Сорокою О.П. складено відносно позивача протокол про адміністративне правопорушення від 31.12.2021 року з порушенням вимог ст.ст.256, 268 КУпАП, тобто без присутності позивача, без попереднього виклику позивача для складання протоколу та без роз`яснення позивачу його прав, можливості надати пояснення та зауваження щодо протоколу. Незалучення відповідачем позивача до участі в складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 31.12.2021 року є неправомірним та має наслідком суттєве порушення прав позивача, закріплених у ст.268 КУпАП. Враховуючи обставини справи у їх сукупності, суд вважає, що при проведенні перевірки, складанні протоколу про адміністративне правопорушення допущені порушення, які на думку суду, не можуть вважатися суто формальними, а є достатніми для судового захисту прав позивача шляхом скасування спірної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №04 від 13.01.2022 року. При вирішенні спору суд також враховує, що у п. 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків. Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. Також судом\~враховується правовий\~висновок \~викладений у\~Постанові Верховного\~Суду у\~складі колегії\~суддів Касаційного\~адміністративного суду від 18 листопада 2021 року у справі № 336/615/16-а, адміністративне провадження № К/9901/31/17, згідно з яким факт неповідомлення особи, яка притягується до відповідальності у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи є підставою для визнання постанови у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності неправомірною, та такою, що винесена з порушенням встановленої процедури. Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 березня 2018 року у справі № 380/499/17, від 31 жовтня 2019 року у справі № 822/681/16. Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено. Відтак, спірна постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності № 04 від 13.01.2022 року підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю. Щодо інших доводів позивача суд враховує правові висновки, викладені у пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, де Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Також, згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. За змістом частини першої\~статті 139 КАС\~при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього\~Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Частиною першою\~статті 132 КАС України\~встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Сплачений судовий збір у розмірі 496,20 гри. (за подання позову) та 744,30 грн. (за подання заяви про забезпеченя позову) слід стягнути на користь [PERSON] .

Результат розгляду: granted