Рішення адміністративного суду від 2022-04-21 00:00:00+03

У січні 2021 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (далі по тексту - відповідач), в якому, з урахуванням змінених позовних вимог, просив визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 17.12.2020 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.08.2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено. З рішенням суду першої інстанції не погодився [PERSON] та подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. Свої вимоги обґрунтував тим, що рішення є незаконним і необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права. Під час апеляційного розгляду даної справи стало відомо про смерть [PERSON] . Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022 року зобов`язано Апостолівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Криворізькому районі Дніпропетровської області надати інформацію щодо смерті [PERSON] та витяг з запису про смерть особи. На виконання ухвали суду апеляційної інстанції 08.02.2022 року Апостолівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Криворізькому районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надав витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть №00034942988, згідно якого [PERSON] , [INFO] помер [INFO] від короновірусної хвороби. Відповідно до п.5 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб`єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Відповідно до частин 1, 2 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу. Якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для застосування вимог частини першої цієї статті. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що рішення суду першої інстанції законне та обґрунтоване. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що [PERSON] відповідно до свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №2003, виданого 21.04.2009 року на підставі рішення Дніпропетровської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 14.04.2009 року №4, мав право на заняття адвокатською діяльністю та був адвокатом. 14.07.2020 року до дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області надійшла скарга [PERSON] про грубе порушення Правил адвокатської етики адвокатом Кононенком О.В., в якій було зазначено, що в 2018 році в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа №171/1655/18 за позовом [PERSON] , представником якого був адвокат Кононенко О.В., до органів досудового слідства про відшкодування шкоди, співвідповідачем у якій було залучено і [PERSON] , як таку, що на момент подання вказаного позову до суду займала посаду прокурора Апостолівського відділу Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області. 15.03.2020 року газетою «Лица» опубліковано статтю із заголовком «Прокурор [PERSON] - знайшлась», автором якої зазначено адвоката [PERSON] , який в цій статті розповсюдив інформацію особистого характеру відносно прокурора [PERSON] , конфіденційність якої охороняється законом, а саме: опублікував в статті довідку з адресно-довідкового бюро МВС України, яка містить її персональні дані із зазначенням: « [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та 16.09.2016 року знята з реєстрації за адресою: [ADDRESS] . При цьому, адреса: [ADDRESS] є адресою попереднього місця реєстрації скаржниці, яка до теперішнього часу є адресою мешкання її родичів, а адреса: [ADDRESS] є дійсно попереднім місцем її мешкання та її малолітнього сина, а на теперішній час є місцем мешкання її родичів. Водночас, враховуючи, що з 11.09.2018 року скаржниця працює прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 та підтримує публічне обвинувачення у вчиненні тяжких та особливо тяжких злочинів, у яких винні особи не завжди задоволені позицією публічного обвинувача, розповсюдження її персональних даних та її родичів фактично надає доступ невизначеному колу осіб для здійснення можливого тиску або переслідування її та членів її сім`ї. У вказаній публікації є посилання на вхідний номер суду довідки адресного бюро, а саме: №5994 від 02.11.2018 року та зазначено, що вказана довідка знаходиться на аркуші справи №106 (справа №171/1655/18). Крім того, у вищевказаній публікації газети «Лица» опубліковано фотографії автомобіля марки «Nissan Juke» із зазначенням державного номерного знаку, який належить їй на праві приватної власності. Враховуючи, що скаржниця є особою, яка подає щорічну декларацію, інформація стосовно її автомобіля є відкритою, однак, розповсюдження державного номерного знаку її автомобіля надає невизначеному колу осіб ідентифікувати її автомобіль серед інших автомобілів подібної марки та моделі (станом на 05.07.2020 року згідно з даними інтернет-видання газети «Лица» вказану публікацію переглянули 2282 осіб). Також скаржниця зауважувала, що вказані фотографії її автомобіля зроблено особисто адвокатом [PERSON] 13.03.2020 року приблизно о 13:00 год. і це скаржниця помітила разом з її колегою з Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області, коли адвокат [PERSON] , сидячи у власному автомобілі, біля будівлі прокуратури та на відстані приблизно 5 метрів від її автомобіля, дістав фотоапарат та почав фотографувати належний їй автомобіль. Крім того, адвокатом [PERSON] у вказаній публікації наведені звинувачення скаржниці у вчиненні злочину та зазначено, що вона нібито незаконно заволоділа врожаєм сільськогосподарської культури та придбала за виручені кошти автомобіль. Скаржниця вважає неприпустимими та такими, що принижують її честь та гідність наступні висловлювання адвоката [PERSON] у вищевказаній публікації: «… прокурор Мельниченко Ірина «віджала» приблизно 60 тон зерна (приблизно, тому що під прикриттям озброєних автоматами працівників Апостолівського відділу поліції зерно з площі 34,7 га було зібрано без будь-якого перевантаження) і при цьому були завдані збитки на суму 715975 грн.. А потім сталося диво. Прокурор [PERSON] пішла на підвищення в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 і на кошти, «віджаті» шляхом рейдерського захвату зерна СФГ «Дар`я» придбала за 246000 грн. позашляховик «Нісан Жук», державний номер [NUMBER] …», «здійснюючи процесуальне керівництво», продовжує набивати собі кармани за рахунок законослухняних громадян, які в силу законослухняості не можуть робити супротив хапузі - прокурору [PERSON] , за якою стоїть весь репресивний апарат». У зв`язку із цим скаржниця просить притягнути адвоката [PERSON] до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення адвокатом Правил адвокатської етики та розголошенні адвокатської таємниці. Вказана скарга була зареєстрована 15.07.2020 року за №249/3а та було надано доручення члену дисциплінарної палати Комісії на проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі. Судом було встановлено, що [PERSON] одержав копію скарги та надав пояснення 05.08.2020 року, скаргу вважав необґрунтованою, оскільки ніколи не розголошував адвокатську таємницю відносно [PERSON] , однак зазначив, що [PERSON] як прокурор Апостолівської прокуратури Нікопольської місцевої прокуратури була процесуальним керівником в кримінальних провадженнях №12017040410000698 та №42018041490000078, які були порушені відносно голови СФГ «Дар`я» [PERSON] , він як адвокат представляв захист в цих кримінальних провадженнях, при цьому у вказаних кримінальних провадженнях у фермера [PERSON] був забраний врожай зерна прокурором [PERSON] та її чоловіком - начальником Апостолівського відділу прокуратури [PERSON] , які в подальшому це зерно без переваження продали, занизивши вартість зерна в 20 раз, внаслідок чого отримали «навар» на суму 715975 грн. та спричинили шкоду СФГ «Дар`я» на суму 750000 грн. Враховуючи положення ст.14 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суд» він як адвокат звернувся з позовною в інтересах [PERSON] про відшкодування завданої шкоди, де одним з відповідачів є прокурор [PERSON] . При розгляді цивільної справи Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області встановив, що такої особи як прокурор [PERSON] не існує в зв`язку з тим, що вона не прописана в Україні, але при цьому нібито працює в прокуратурі Дніпропетровської області разом зі своїм чоловіком - керівником Апостолівського відділу прокуратури [PERSON] .. Доказом відсутності такої особи як [PERSON] в Україні є офіційний витяг з міграційної служби України, який був наданий на запит Орджонікідзевського місцевого суду. З метою розшуку прокурора [PERSON] суддя Орджонікідзевського міського суду на офіційному сайті судової влади України надала офіційне оголошення про виклик до суду в якості відповідача прокурора [PERSON] . При цьому, незважаючи на той факт, що прокурор [PERSON] перейшла на службу, з Апостолівського відділу прокуратури в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 вона й до теперішнього часу немає реєстрації в Україні. Про те, що прокурор [PERSON] нікуди не зникла, вона пішла на підвищення в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 і працює за адресами: м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3 та м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 148а, позивач дізнався випадково, коли на прохання громадянина [PERSON] став його захисником в кримінальному провадженні №12019040450000339 від 02.08.2019 року, в якому прокурор [PERSON] є процесуальним керівником. Про те, що прокурор [PERSON] знайшлась та придбала новий автомобіль позивач зробив висновок з офіційних декларацій, які були оприлюднені не ним, а особисто скаржницею та її цивільним чоловіком - керівником Апостолівської місцевої прокуратури [PERSON] на офіційних інтернет-сайтах та з офіційного її розшуку, об`ява про який на офіційному сайті «Судова влада» надана суддею Орджонікідзевського районного суду [PERSON] 14.09.202 року скаржницею надано пояснення, в яких вона зазначила, що незадоволення адвоката відносно здійснення прокурором процесуального керівництва у певних кримінальних провадженнях не може бути підставою для порушення позивачем Правил адвокатської етики. Судом встановлено, що 22.10.2020 року членом дисциплінарної палати Комісії було складено довідку за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі, згідно якої адвокат [PERSON] розповсюдив інформацію особистого характеру відносно прокурора [PERSON] , чим порушив професійні обов`язки адвоката, передбачені ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та статті 11, 42, 44 Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим запропоновано порушити дисциплінарну справу відносно адвоката [PERSON] та 22.10.2020 року Комісією у складі дисциплінарної палати за результатами розгляду матеріалів перевірки відомостей, викладених у скарзі [PERSON] прийнято рішення №9/ДПП-20, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката [PERSON] , копія якого була направлена [PERSON] 10.11.2020 року за допомогою послуг поштового зв`язку. Судом встановлено, що 17.12.2020 року Комісія у складі дисциплінарної палати за результатами розгляду дисциплінарної справи, винесла рішення №9/ДПР-20, яким адвоката [PERSON] за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», шляхом грубого одноразового порушення адвокатом положень статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, та порушення інших обов`язків адвоката, встановлених ч.3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців. Суд першої інстанції вирішуючи спір по суті, керувався Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», згідно ст.21 якого під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики. Адвокат зобов`язаний забезпечувати захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних. Суд також керувався Правилами адвокатської етики, затвердженими 09.06.2017 року з`їздом адвокатів України, згідно статей 55, 57, 59 яких адвокат не може використовувати в своїй громадській, науковій або публіцистичній діяльності інформацію, конфіденційність якої охороняється Правилами, без згоди на це осіб, зацікавлених у нерозголошенні такої інформації. Адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому. Адвокат при користуванні соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет повинен дотримуватись своїх професійних обов`язків, передбачених чинним законодавством України, цими Правилами, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України. Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати наступним принципам: незалежності; професійності; відповідальності; чесності; стриманості та коректності; гідності; недопущення будь-яких проявів дискримінації; толерантності та терпимості; корпоративності та збереження довіри суспільства; конфіденційності. Адвокати при використанні соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому. При встановленні контактів та спілкуванні у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах комунікації в мережі Інтернет адвокат повинен проявляти властиву професії стриманість, обережність та коректність, не допускати публічного надання коментарів адвокатами під час здійснення адвокатської діяльності, а так само і в якості особистих суджень, позицій іншого адвоката/представника у справі, в якій вони не беруть участі. Під час надання коментарів адвокатами по конкретним справам необхідно щоб такі коментарі не порушували положень чинного законодавства, Правил адвокатської етики, рішень З`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, а також відповідали вимогам до адвокатів та адвокатської діяльності, що встановлені чинним законодавством, Правилами адвокатської етики, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України. Висловлювання адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману. Суд врахував, що відповідно до п.3 ч.1, ч.2 ст.31, ч.1, пунктів 3, 7 ч.2 ст.34, частин 1, 2 ст.35, ч.1 ст.37 Закону України «По адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі: накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, виключно у разі, зокрема систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі. Суд першої інстанції погодився з висновком Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката [PERSON] за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за грубе одноразове порушення адвокатом положень статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, та порушення інших обов`язків адвоката, встановлених ч.3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців, оскільки вважав, що матеріалами справи доведено скоєння адвокатом [PERSON] грубого одноразового порушення та відповідно порушенню застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців. Суд вказав, що на час розгляду справи на офіційному сайті газети «Лица» є стаття із заголовком «Прокурор [PERSON] - знайшлась»!», автором якої є адвокат [PERSON] з вище вказаною інформацією щодо прокурора [PERSON] . Суд першої інстанції вважав, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області не допущено порушень процедури притягнення адвоката [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. При цьому суд першої інстанції послався на ст.32 Конституції України, ст.11 Закону України «По інформацію», статті 14, 24 Закону України «Про захист персональних даних», які забороняють збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи не дозволяється, за виключенням випадків встановлених законом і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини адвокати особисто забезпечують захист персональних даних, якими вони володіють, згідно з вимогами закону. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] відповідно до свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №2003, виданого 21.04.2009 року на підставі рішення Дніпропетровської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 14.04.2009 року №4, займався адвокатською діяльністю. Встановлено, що 14.07.2020 року до дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області надійшла скарга [PERSON] про грубе порушення Правил адвокатської етики адвокатом Кононенком О.В., в якій було зазначено, що в 2018 році в провадженні Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа №171/1655/18 за позовом [PERSON] , представником якого був адвокат Кононенко О.В., до органів досудового слідства про відшкодування шкоди, співвідповідачем у якій було залучено [PERSON] , як таку, що на момент подання вказаного позову до суду займала посаду прокурора Апостолівського відділу Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області. 15.03.2020 року газетою «Лица» опубліковано статтю із заголовком «Прокурор [PERSON] - знайшлась», автором якої зазначено адвоката [PERSON] , який в цій статті розповсюдив інформацію особистого характеру відносно прокурора [PERSON] , конфіденційність якої охороняється законом, а саме: опублікував в статті довідку з адресно-довідкового бюро МВС України, яка містить її персональні дані із зазначенням: « [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та 16.09.2016 року знята з реєстрації за адресою: [ADDRESS] . При цьому, адреса: [ADDRESS] є адресою попереднього місця реєстрації скаржниці, яка до теперішнього часу є адресою мешкання її родичів, а адреса: [ADDRESS] є дійсно попереднім місцем її мешкання та її малолітнього сина, а на теперішній час є місцем мешкання її родичів. Водночас, враховуючи, що з 11.09.2018 року скаржниця працює прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 та підтримує публічне обвинувачення у вчиненні тяжких та особливо тяжких злочинів, у яких винні особи не завжди задоволені позицією публічного обвинувача, розповсюдження її персональних даних та її родичів фактично надає доступ невизначеному колу осіб для здійснення можливого тиску або переслідування її та членів її сім`ї. У вказаній публікації є посилання на вхідний номер суду довідки адресного бюро, а саме: №5994 від 02.11.2018 року та зазначено, що вказана довідка знаходиться на аркуші справи №106 (справа №171/1655/18). Крім того, у вищевказаній публікації газети «Лица» опубліковано фотографії автомобіля марки «Nissan Juke» із зазначенням державного номерного знаку, який належить їй на праві приватної власності. Враховуючи, що скаржниця є особою, яка подає щорічну декларацію, інформація стосовно її автомобіля є відкритою, однак, розповсюдження державного номерного знаку її автомобіля надає невизначеному колу осіб ідентифікувати її автомобіль серед інших автомобілів подібної марки та моделі (станом на 05.07.2020 року згідно з даними інтернет-видання газети «Лица» вказану публікацію переглянули 2282 осіб). Також скаржниця зауважувала, що вказані фотографії її автомобіля зроблено особисто адвокатом [PERSON] 13.03.2020 року приблизно о 13:00 год. і це скаржниця помітила разом з її колегою з Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області, коли адвокат [PERSON] , сидячи у власному автомобілі, біля будівлі прокуратури та на відстані приблизно 5 метрів від її автомобіля, дістав фотоапарат та почав фотографувати належний їй автомобіль. Крім того, адвокатом [PERSON] у вказаній публікації наведені звинувачення скаржниці у вчиненні злочину та зазначено, що вона нібито незаконно заволоділа врожаєм сільськогосподарської культури та придбала за виручені кошти автомобіль. Скаржниця вважає неприпустимими та такими, що принижують її честь та гідність наступні висловлювання адвоката [PERSON] у вищевказаній публікації: «… прокурор Мельниченко Ірина «віджала» приблизно 60 тон зерна (приблизно, тому що під прикриттям озброєних автоматами працівників Апостолівського відділу поліції зерно з площі 34,7 га було зібрано без будь-якого перевантаження) і при цьому були завдані збитки на суму 715975 грн.. А потім сталося диво. Прокурор [PERSON] пішла на підвищення в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 і на кошти, «віджаті» шляхом рейдерського захвату зерна СФГ «Дар`я» придбала за 246000 грн. позашляховик «Нісан Жук», державний номер [NUMBER] …», «здійснюючи процесуальне керівництво», продовжує набивати собі кармани за рахунок законослухняних громадян, які в силу законослухняності не можуть робити супротив хапузі - прокурору [PERSON] , за якою стоїть весь репресивний апарат». У зв`язку із цим скаржниця просить притягнути адвоката [PERSON] до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення адвокатом Правил адвокатської етики та розголошенні адвокатської таємниці. Встановлено, що скарга була зареєстрована 15.07.2020 року за №249/3а та було надано доручення члену дисциплінарної палати Комісії на проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі. [PERSON] одержав копію скарги та надав пояснення 05.08.2020 року, скаргу вважав необґрунтованою, оскільки ніколи не розголошував адвокатську таємницю відносно [PERSON] , однак зазначив, що [PERSON] як прокурор Апостолівської прокуратури Нікопольської місцевої прокуратури була процесуальним керівником в кримінальних провадженнях №12017040410000698 та №42018041490000078, які були порушені відносно голови СФГ «Дар`я» [PERSON] , він як адвокат представляв захист в цих кримінальних провадженнях, при цьому у вказаних кримінальних провадженнях у фермера [PERSON] був забраний врожай зерна прокурором [PERSON] та її чоловіком - начальником Апостолівського відділу прокуратури [PERSON] , які в подальшому це зерно без переваження продали, занизивши вартість зерна в 20 раз, внаслідок чого отримали «навар» на суму 715975 грн. та спричинили шкоду СФГ «Дар`я» на суму 750000 грн. Враховуючи положення ст.14 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суд» він як адвокат звернувся з позовною в інтересах [PERSON] про відшкодування завданої шкоди, де одним з відповідачів є прокурор [PERSON] . При розгляді цивільної справи Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області встановив, що такої особи як прокурор [PERSON] не існує в зв`язку з тим, що вона не прописана в Україні, але при цьому нібито працює в прокуратурі Дніпропетровської області разом зі своїм чоловіком - керівником Апостолівського відділу прокуратури [PERSON] .. Доказом відсутності такої особи як [PERSON] в Україні є офіційний витяг з міграційної служби України, який був наданий на запит Орджонікідзевського місцевого суду. З метою розшуку прокурора [PERSON] суддя Орджонікідзевського міського суду на офіційному сайті судової влади України надала офіційне оголошення про виклик до суду в якості відповідача прокурора [PERSON] . При цьому, незважаючи на той факт, що прокурор [PERSON] перейшла на службу, з Апостолівського відділу прокуратури в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 вона й до теперішнього часу немає реєстрації в Україні. Про те, що прокурор [PERSON] нікуди не зникла, вона пішла на підвищення в Криворізьку місцеву прокуратуру №2 і працює за адресами: м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3 та м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 148а, позивач дізнався випадково, коли на прохання громадянина [PERSON] став його захисником в кримінальному провадженні №12019040450000339 від 02.08.2019 року, в якому прокурор [PERSON] є процесуальним керівником. Про те, що прокурор [PERSON] знайшлась та придбала новий автомобіль позивач зробив висновок з офіційних декларацій, які були оприлюднені не ним, а особисто скаржницею та її цивільним чоловіком - керівником Апостолівської місцевої прокуратури [PERSON] на офіційних інтернет-сайтах та з офіційного її розшуку, об`ява про який на офіційному сайті «Судова влада» надана суддею Орджонікідзевського районного суду [PERSON] . Встановлено, що [PERSON] також 14.09.2020 року було надано пояснення, в яких вона зазначила, що незадоволення адвоката відносно здійснення прокурором процесуального керівництва у певних кримінальних провадженнях не може бути підставою для порушення позивачем Правил адвокатської етики. Встановлено, що 22.10.2020 року членом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області було складено довідку за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі, згідно якої адвокат [PERSON] розповсюдив інформацію особистого характеру відносно прокурора [PERSON] , чим порушив професійні обов`язки адвоката, передбачені ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та статті 11, 42, 44 Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим запропоновано порушити дисциплінарну справу відносно адвоката [PERSON] . Встановлено, що 22.10.2020 року дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області за результатами розгляду матеріалів перевірки відомостей, викладених у скарзі [PERSON] прийнято рішення №9/ДПП-20, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката [PERSON] , копія якого була направлена [PERSON] 10.11.2020 року за допомогою послуг поштового зв`язку. Встановлено, що 17.12.2020 року дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області за результатами розгляду дисциплінарної справи, було прийнято рішення №9/ДПР-20, яким адвоката [PERSON] за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за грубе одноразове порушення адвокатом положень статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, та порушення інших обов`язків адвоката, встановлених ч.3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців. Відповідно до ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики. Адвокат зобов`язаний забезпечувати захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних. Відповідно до статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, затверджених 09.06.2017 року з`їздом адвокатів України, адвокат не може використовувати в своїй громадській, науковій або публіцистичній діяльності інформацію, конфіденційність якої охороняється Правилами, без згоди на це осіб, зацікавлених у нерозголошенні такої інформації. Адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому. Адвокат при користуванні соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет повинен дотримуватись своїх професійних обов`язків, передбачених чинним законодавством України, цими Правилами, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України. Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати наступним принципам: незалежності; професійності; відповідальності; чесності; стриманості та коректності; гідності; недопущення будь-яких проявів дискримінації; толерантності та терпимості; корпоративності та збереження довіри суспільства; конфіденційності. Адвокати при використанні соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому. При встановленні контактів та спілкуванні у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах комунікації в мережі Інтернет адвокат повинен проявляти властиву професії стриманість, обережність та коректність, не допускати публічного надання коментарів адвокатами під час здійснення адвокатської діяльності, а так само і в якості особистих суджень, позицій іншого адвоката/представника у справі, в якій вони не беруть участі. Під час надання коментарів адвокатами по конкретним справам необхідно щоб такі коментарі не порушували положень чинного законодавства, Правил адвокатської етики, рішень З`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, а також відповідали вимогам до адвокатів та адвокатської діяльності, що встановлені чинним законодавством, Правилами адвокатської етики, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України. Висловлювання адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману. Відповідно до п.3 ч.1, ч.2 ст.31, ч.1, пунктів 3, 7 ч.2 ст.34, частин 1, 2 ст.35, ч.1 ст.37 Закону України «По адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі: накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, виключно у разі, зокрема систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі. Аналізуючи докази у справі та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області правомірно притягнула до дисциплінарної відповідальності адвоката [PERSON] за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за грубе одноразове порушення адвокатом положень статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, та порушення інших обов`язків адвоката, встановлених ч.3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосувала до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців, оскільки матеріалами справи доведено що адвокат Кононенко О.В. є автором статті із заголовком «Прокурор [PERSON] - знайшлась»!», розміщеної в газеті «Лица». Крім того, суд апеляційної інстанції вважає, що адвокатом Кононенком О.В. було порушено вимоги ст.32 Конституції України, ст.11 Закону України «По інформацію», статті 14, 24 Закону України «Про захист персональних даних», які забороняють збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи не дозволяється, за виключенням випадків встановлених законом і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини адвокати особисто забезпечують захист персональних даних, якими вони володіють, згідно з вимогами закону. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.11.2021 року зобов`язано газету «Лица» Громадсько організації «Люстраційна Антикорупційна рада Придніпров`я» надати докази та інформацію: роздруковану копію статті із заголовком «Прокурор Мельниченко Ірина Вадимівна - знайшлась», завірену належним чином, опубліковану 15.03.2020 року газетою «Лица» на офіційному сайті газети за посиланням http:www.litsa.com/ua/show/a/48424; хто був автором статті із заголовком «Прокурор Мельниченко Ірина Вадимівна - знайшлась», опублікованої 15.03.2020 року газетою «Лица» на офіційному сайті газети за посиланням http:www.litsa.com/ua/show/a/48424; чи укладався договір про публікацію статті із заголовком «Прокурор Мельниченко Ірина Вадимівна - знайшлась», опублікованої 15.03.2020 року газетою «Лица» на офіційному сайті газети за посиланням http:www.litsa.com/ua/show/a/48424, якщо укладався то з ким, надати копію договору; хто редагував статтю із заголовком «Прокурор [PERSON] - знайшлась», опубліковану 15.03.2020 року газетою «Лица» на офіційному сайті газети за посиланням http:www.litsa.com/ua/show/a/48424. На виконання ували суду апеляційної інстанції Громадська організація «Люстраційна Антикорупційна рада Придніпров`я» надала відповідь від 21.12.2021 року за №12/21/02, згідно якої автором статті «Прокурор [PERSON] - знайшлась!» є адвокат Кононенко О.В. та, також, надала роздруківку даної статті. Аналізуючи докази у справі та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що рішення Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №9/ДПР-20 від 17.12.2020 року, яким адвоката [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за грубе одноразове порушення ним положень статей 55, 57, 59 Правил адвокатської етики, та порушення інших обов`язків адвоката, встановлених ч.3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців є законним та обґрунтованим, прийнятим з урахуванням вчиненого дисциплінарного проступку та з додержанням процедури притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим. З урахуванням всіх обставин у справі, суд апеляційної інстанції відповідно до п.5 ч.1 ст.238, частин 1, 2 ст.319 КАС України, вважає, що, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Результат розгляду: denied