Рішення адміністративного суду від 2023-01-05 00:00:00+02

І. Рух справи 1. [PERSON] (далі - [PERSON] , скаржник) звернувся до суду з позовом до Слобожанської митниці Держмитслужби, у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив: - визнати протиправною бездіяльність щодо неповернення легкового автомобіля «Toyota Yaris», реєстраційний номер [NUMBER] (країна реєстрації - Фінляндія), VIN-код: [NUMBER] , з метою його розмитнення, та не видачі дозволу для здійснення процедур з метою реалізації режиму імпорту; - визнати протиправними вимоги щодо зобов`язання надати інформацію про сплату [PERSON] штрафу згідно з постановою Київського районного суду м. Харкова від 20 березня 2020 року в справі №953/2485/20 і щодо зобов`язання сплатити кошти на відшкодування витрат митних органів за зберігання легкового автомобіля «Toyota Yaris», реєстраційний номер [NUMBER] (країна реєстрації - Фінляндія), VIN-код: [NUMBER] , як умови для видачі транспортного засобу для реалізації митного оформлення режиму імпорту; - витребувати легковий автомобіль «Toyota Yaris», реєстраційний номер [NUMBER] (країна реєстрації - Фінляндія), VIN-код: [NUMBER] , без підтвердження сплати штрафу [PERSON] та без підтвердження сплати витрат за зберігання легкового автомобіля «Toyota Yaris», реєстраційний номер [NUMBER] (країна реєстрації - Фінляндія), VIN-код: [NUMBER] , з метою реалізації оформлення режиму імпорту із зобов`язанням не чинити інших перешкод у здійсненні процедур з метою реалізації режиму імпорту. 2. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року в задоволенні позову відмовлено. 3. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач оскаржив його в апеляційному порядку. 4. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року скасовано, провадження в справі закрито на підставі пункту 4 частини першої статті 238 КАС України, оскільки є таке, що набрало законної сили рішення суду у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. ІІ. Провадження в суді касаційної інстанції 5. 17 листопада 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга [PERSON] на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року. 6. За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 листопада 2021 року касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Чумаченко Т.А., суддям Дашутіну І.В., Шишову О.О. 7. Ухвалами Верховного Суду від 23 листопада 2021 року та від 23 грудня 2021 року касаційну скаргу [PERSON] на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). 8. Ухвалою Верховного Суду від 24 січня 2022 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою [PERSON] на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року з підстав, передбачених пунктами 3, 4 частини четвертої статті 328 КАС України. ІІІ. Доводи касаційної скарги та заперечень на неї. 9. Касаційна скарга [PERSON] мотивована тим, що суд апеляційної інстанції не дослідив зібрані у справі докази, необґрунтовано відхилив клопотання про витребування інших доказів та надав неправильну оцінку тотожності позовних вимог у справі №520/5291/2020, судове рішення у якій стало підставою для закриття провадження у справі, яка розглядається. 10. Скаржник зазначає, що розгляд справи в суді апеляційної інстанції відбувся без його участі, без повідомлення належним чином про дату, час та місце судового засідання. 11. Посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції. 12. У відзиві на касаційну скаргу Слобожанська митниця Держмитслужби, посилаючись на законність постанови суду апеляційної інстанції, просить залишити її без змін. ІV. Позиція Верховного Суду 13. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, що визначені КАС України, колегія суддів зазначає таке. 14. Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. 15. Згідно з частинами першою, другою статті 194 КАС України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. 16. У частині першій статті 306 КАС України передбачено, що суддя-доповідач в порядку підготовки справи до апеляційного розгляду: 1) з`ясовує склад учасників судового процесу. У разі встановлення, що рішення суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки особи, яка не брала участі у справі, залучає таку особу до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору; 2) з`ясовує обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень; 3) з`ясовує, які обставини визнаються та які заперечуються учасниками справи; 4) пропонує учасникам справи подати нові докази, на які вони посилаються, або витребовує їх за клопотанням особи, яка подала апеляційну скаргу, або з власної ініціативи; 5) вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції; 6) за клопотанням учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача; вирішує інші письмово заявлені клопотання учасників справи; 7) вирішує питання про можливість письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді апеляційної інстанції; 8) вирішує інші питання, необхідні для апеляційного розгляду справи. 17. Згідно зі статтею 307 КАС України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду. 18. Про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням. 19. З аналізу наведених норм вбачається, що учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб тощо. 20. Водночас зі змісту статей 194, 307 КАС України вбачається, що суд, який призначає справу до розгляду в судове засідання, зобов`язаний повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання. 21. Між тим, статтею 311 КАС України врегульовано право суду апеляційної інстанції розглянути справу без повідомлення учасників (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами. 22. Частиною першою цієї норми встановлено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). 23. Аналіз статті 311 КАС України свідчить, що передумовою для розгляду справи судом є належне сповіщення всіх учасників справи про дату, час і місце розгляду справи (у сукупності), якщо така справа відповідно до вимог цього Кодексу повинна розглядатись з їхнім повідомленням. Належність означає інформування учасників справи у спосіб та за формою, передбаченою процесуальним законом. 24. Крім цього, законодавець визначив виключний перелік обставин, за наявності яких апеляційний суд має право ухвалити рішення про розгляд справи без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). 25. Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. 26. У суді першої інстанції справу розглянуто у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. 27. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 серпня 2021 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засідання на 02 вересня 2021 року об 11 год. 45 хв. 28. 02 вересня 2021 року розгляд справи апеляційним судом відкладено до 23 вересня 2021 року до 12 год. 00 хв. 29. 23 вересня 2021 року апеляційним судом відкладено розгляд справи до 19 жовтня 2021 року до 15 год. 00 хв., про що було повідомлено представника відповідача розпискою, а позивачу направлено повістку про виклик до суду разом із повідомленням про вручення поштового відправлення. 30. Оскільки ця справа розглядалася у суді першої інстанції за правилами загального позовного провадження, то повідомлення учасників справи про дату, час та місце судового засідання є обов`язковим. 31. Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що 18 жовтня 2021 року до суду апеляційної інстанції повернувся поштовий конверт із зазначеною повісткою у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. 32. Інших доказів направлення позивачу повістки та/або повідомлення його про дату, час та місце судового розгляду в інший спосіб, передбачений КАС України, матеріали адміністративної справи не місять. 33. 19 жовтня 2021 року суд апеляційної інстанції переглянув рішення суду першої інстанції у відкритому судовому засіданні без участі позивача. 34. Положеннями частин першої - другої статті 313 КАС України обумовлено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. VI. Висновки за результатом розгляду касаційної скарги 35. Колегія суддів дійшла висновку, що суд апеляційної інстанції не виконав процесуальну вимогу щодо належного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи як передумови для апеляційного перегляду справи. 36. Це є безумовною підставою для констатації порушення норм процесуального права, що, у свою чергу, тягне за собою обов`язкове скасування судового рішення. 37. Отже, доводи, викладені скаржником у касаційній скарзі, про те, що апеляційний суд розглянув справу з порушенням його права на особисту участь в апеляційному розгляді справи, є обґрунтованими. 38. За наведеного правового регулювання і обставин справи Верховний Суд дійшов висновку, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення незаконної постанови. 39. Водночас процесуальні порушення, допущені судом апеляційної інстанції, які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, не дають можливості перевірити обґрунтованість інших аргументів касаційної скарги. 40. Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 353 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою. 41. Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, постанова апеляційного суду скасуванню із направленням справи до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

Результат розгляду: partial