Рішення адміністративного суду від 2022-01-19 00:00:00+02

У липні 2017 року позивач, [PERSON] , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив: - визнати протиправним та скасувати припис Київського підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 11 липня 2017 року № 1715429. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права. Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що у нього наявні документи про право власності на об`єкт нерухомого майна: нежитловий будинок (приміщення), що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, а відповідач не наділений повноваженнями проводити відповідні перевірки Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року призначено справу за адміністративним позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування припису до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні. 29 листопада 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява адвоката Баховського Михайла Михайловича про заміну позивача [PERSON] його правонаступниками. У вищевказаній заяві адвокат зазначає, що [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] та просить замінити померлого позивача [PERSON] на його правонаступників (спадкоємців) [PERSON] , [PERSON] в інтересах якої діє [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в інтересах яких діє законний представник [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 17 січня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшли пояснення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в яких відповідач заперечує проти задоволення заяви адвоката Баховського Михайла Михайловича про заміну позивача [PERSON] його правонаступниками з огляду на те, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року у задоволенні заяви адвоката Баховського Михайла Михайловича про заміну позивача [PERSON] правонаступниками у справі № 826/8873/17 відмовлено. Згідно з частиною першою статті 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу. Відповідно до приписів пункту 5 частини першої статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, зокрема, у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб`єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва. Так, як було зазначено вище, [INFO] позивач у даній справі [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] . В той же час, колегія суддів зауважує, що оскаржуване рішення ухвалено 30 березня 2018 року. Згідно з приписами частини другої статтті 319 КАС України, якщо судом першої інстанції ухвалено законне і обґрунтоване рішення, смерть фізичної особи - сторони у спорі чи припинення юридичної особи - сторони у спорі, що не допускає правонаступництва, після ухвалення такого рішення не може бути підставою для застосування вимог частини першої цієї статті. З огляду на те, що смерть фізичної особи - сторони у спорі наступила після ухвалення рішення суду першої інстанції, останнє підлягає перегляду в апеляційному порядку та не може бути скасовано на підставі частини першої статті 319 КАС України. У відкрите судове засідання 19 січня 2022 року сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Згідно з частиною другою статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів на місці ухвалила проводити розгляд справи за відсутності представників сторін. Також, враховуючи приписи частини другої статті 309 КАС України, якою передбачено можливість продовження апеляційним судом строку розгляду справи, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги [PERSON] на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2018 року на розумний строк, достатній для всебічного та повного розгляду справи. Згідно з частиною четвертою статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 27 лютого 2014 року між Приватним підприємством «Алемак плюс» (продавець) та [PERSON] (покупець), укладено договори купівлі-продажу 1/2 частини нежитлового будинку (приміщення) згідно якого продавець продав, а покупець купив належну продавцю на праві приватної власності 1/2 частину нежитлового будинку (приміщення), загальна площа якого 174,2 кв. м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначені договори зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 864 та № 866. 13 жовтня 2014 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві позивачу видано Декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 082142860927 на об`єкт будівництва - капітальний ремонт та перепланування нежитлових приміщень, які розташовані за поштовою/будівельною адресою: [ADDRESS] . 20 жовтня 2014 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві позивачу видано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівельні роботи на якому виконувалися на підставі повідомлення про початок їх виконання № КВ 142143040286 на об`єкт будівництва - капітальний ремонт та перепланування нежитлових приміщень, які розташовані за поштовою/будівельною адресою: [ADDRESS] . 20 жовтня 2014 року ТОВ «БК «МПК» виготовлено для позивача Технічних паспорт на нежитловий будинок (приміщення), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 12 грудня 2014 року ТОВ «БК МПК» видано позивачу довідку № 2-12, в якій зазначено, що після реконструкції нежитлових приміщень, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , згідно декларації № КВ 142143040286 геометричні параметри фундаменту не змінилися. 30 січня 2015 року позивачу видано Свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 30 січня 2015 року індексний номер: 32909241 на об`єкт нерухомого майна: нежитловий будинок (приміщення) (літ. А), розташованого за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 278,9 кв. м. Рішенням ІІІ сесії VІІ скликання Київської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки фізичній особі [PERSON] на [ADDRESS] для експлуатації та обслуговування нежитлового будинку, магазину» від 05 березня 2015 року №210/1075 надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки фізичній особі [PERSON] на [ADDRESS] орієнтовною площею 0,04 га (земельна ділянка комунальної власності територіальної громади міста Києва) в короткострокову оренду на 5 років для експлуатації та обслуговування нежитлового будинку, магазину згідно з планом-схемою (додаток до рішення) (К- 22853). 16 січня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позивачу видано декларацію про початок виконання будівельних робіт № КВ 082770161204 на об`єкт будівництва - реконструкція нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, які розташовані за поштовою/будівельною адресою: [ADDRESS] . 11 липня 2017 року інспектором КП «Київблагоустрій» проведено перевірку правомірності розміщення тимчасової споруди за адресою: [ADDRESS] , за результатами даної перевірки винесено припис № 1715429, згідно якого встановлено порушення позивачем пункту 13.3.1 Правил благоустрою міста Києва, які необхідно усунути шляхом надання в трьох денний термін проектно-дозвільної документації об`єкту за адресою: [ADDRESS] , в разі невиконання вимог припису власнику споруди демонтувати власними силами, інакше - будуть вжиті заходи згідно чинного законодавства. У подальшому, 14 липня 2017 року Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано КП «Київблагоустрій» доручення № 064-7300, яким доручено вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, а саме - споруда та огорожа, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до актів демонтажу № 03-462/ВК від 10 серпня 2017 року та № 03-465/ВК від 11 серпня 2017 року споруду за адресою: м. Київ, вул. Зарічна, 45-Т, літ. А демонтовано та відправлено на майданчик тимчасового зберігання. Вважаючи припис Київського підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) протиправним, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2018 року рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 березня 2018 року скасовано та ухвалено нову постанову, якою позовні вимоги [PERSON] задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Київського підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 11 липня 2017 року № 1715429 Постановою Верховного Суду від 09 листопада 2021 року касаційну скаргу Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задоволено частково. Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2018 року скасовано. Справу за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого орану Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування припису направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне. Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів визначені Законом України «Про благоустрій населених пунктів», норми якого також спрямовані на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 34, п. 2 ч. 1 ст. 10, ч. 1 ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», правила благоустрою території населеного пункту (далі - Правила) - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту (далі - Типові правила) для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Правила включають: 1) порядок здійснення благоустрою та утримання територій об`єктів благоустрою; 2) вимоги до впорядкування територій підприємств, установ, організацій; 3) вимоги до утримання зелених насаджень на об`єктах благоустрою - територіях загального користування; 4) вимоги до утримання будівель і споруд інженерного захисту території; 5) вимоги до санітарного очищення території; 6) розміри меж прилеглої до підприємств, установ та організацій території у числовому значенні; 7) порядок розміщення малих архітектурних форм; 8) порядок здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою населених пунктів; 9) інші вимоги, передбачені цим та іншими законами. Затвердження правил благоустрою територій населених пунктів належить до повноважень сільських, селищних і міських рад. Самоврядний контроль у сфері благоустрою населених пунктів здійснюється сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами. Як було вірно встановлено судом першої інстанції, рішенням Київської міської ради від 25.12. 2008 №1051/1051 затверджено Правила благоустрою міста Києва (далі - Правила), якими визначено правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою міста Києва, та які спрямовані на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Згідно з розділом І Правил, тимчасова споруда - це споруда функціонального (в тому числі для здійснення підприємницької діяльності), декоративно-технологічного призначення, в тому числі мала архітектурна форма, яка виготовляється з полегшених збірних конструкцій та встановлюється без улаштування заглибленого фундаменту тощо. Згідно зі ст. 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»: тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - це одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту. Положеннями пп. 13.1.1 п. 13.1 розділу ХІІІ Правил передбачено, що розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності проводиться відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 №198, наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 №244 «Про затвердження Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.11.2011 за №1330/20068, інших нормативно-правових актів, а також рішень Київської міської ради та розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). 04.09.2014 Київською міською радою прийнято рішення №62/62 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 24.02.2011 №56/5443 «Про затвердження Порядку визначення обсягів пайової участі (внеску) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі в утриманні об`єктів благоустрою м. Києва та внесення змін до деяких рішень Київської міської ради» та деяких рішень Київської міської ради, відповідно до п. 3 якого, Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено укладати договори щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою із суб`єктами господарювання відповідно до Порядку визначення обсягів пайової участі (внеску) власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, власників (користувачів) майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства в утриманні об`єктів благоустрою міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 24.02.2011 №56/5443 (далі - Порядок №56/5443). Згідно з п. 2.3 розділу ІІ Порядку №56/5443, у разі встановлення (розміщення) ТС на об`єктах благоустрою, розташованих на земельних ділянках комунальної власності територіальної громади міста Києва, власник ТС укладає договір щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою. Отже, право на встановлення (розміщення) ТС особа набуває у порядку, встановленому рішенням №62/62, а саме шляхом укладення із Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент містобудування) договору пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою. Відповідно до пп. 20.2.11, пп. 20.2.1 п. 20.2 розділу ХХ Правил, у разі виявлення уповноваженими особами Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП "Київблагоустрій" самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) об`єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи), елементів об`єктів благоустрою, їх власникам (користувачам або особам, які здійснили розміщення (встановлення)), вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, елементу об`єкта благоустрою, із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до пп. 13.3.1 п. 13.3 розділу XIII цих Правил. У разі виявлення тимчасової споруди (малої архітектурної форми), встановлений (або невстановлений) власник (користувач) якої створив причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис з дотриманням вимог цього Положення. У такому випадку одна копія припису наклеюється на тимчасову споруду (малу архітектурну форму) поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності) або на фронтальній частині такої тимчасової споруди (малої архітектурної форми), а ще одна копія вручається особисто присутньому власнику (користувачу), надсилається власникові тимчасової споруди (малої архітектурної форми) поштою (цінним листом з описом вкладення) за адресою, зазначеною в Ордері на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності). Посадова особа, яка винесла припис, здійснює фотофіксацію наклеєного припису поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (малої архітектурної форми) у випадку його наявності або на фронтальній частині тимчасової споруди (малої архітектурної форми). При цьому щонайменше на одній з фотографій має бути чітко та розбірливо видно інформацію про номер та дату складення припису. Матеріали фотофіксації долучаються до припису, про що в приписі робиться відповідний запис, а власник (користувач) тимчасової споруди (малої архітектурної форми) вважається повідомленим про винесення припису належним чином. Згідно з пп. 13.2.3 п. 13.2 розділу ХІІІ Правил, самовільно встановлені (розміщені) малі архітектурні форми та тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, підлягають демонтажу власником об`єкта (особою, яка здійснила встановлення (розміщення) об`єкта) за власні кошти у строки, визначені в приписі Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). У разі якщо власник малої архітектурної форми або тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності (особа, яка здійснила встановлення (розміщення) об`єкта) не провів демонтажу відповідно до абзацу першого цього пункту, демонтаж об`єкта здійснюється в порядку, встановленому п. 13.3 цих Правил. А саме, пп. 13.3.1, пп. 13.3.2, пп. 13.3.3 п. 13.3 розділу ХІІІ Правил передбачено, що у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (автомагазини, автокафе, автокав`ярні, авторозвозки, автоцистерни, лавки-автопричепи, візки, спеціальне технологічне обладнання (низькотемпературні лотки-прилавки) тощо) (далі - засоби пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі), об`єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи) уповноважені особи Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київблагоустрій" (далі - КП "Київблагоустрій") вносять припис його власнику (користувачу або особі, яка здійснила розміщення (встановлення)) з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до абзаців другого і третього цього підпункту. Малі архітектурні форми, тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності мають бути демонтовані протягом трьох днів з моменту отримання припису, крім тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, відсутніх в матеріалах єдиної цифрової топографічної основи території міста Києва, демонтаж яких має бути здійснений протягом одного дня з моменту отримання припису. У разі якщо власники (користувачі або особи, які здійснили розміщення (встановлення)) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі не здійснили демонтаж в строки, зазначені в приписі, Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районні в місті Києві державні адміністрації вживають заходів щодо демонтажу самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, а Департамент промисловості та розвитку підприємництва - щодо демонтажу об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі на підставі рішень, зазначених у пп. 13.3.3 п. 13.3 цих Правил, за кошти міського бюджету або з інших джерел, не заборонених законодавством, з наступним відшкодуванням усіх витрат згідно з абзацом 3 цього підпункту. Рішення про демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі приймається Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районними в місті Києві державними адміністраціями, Департаментом промисловості та розвитку підприємництва (щодо об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі). Для проведення демонтажу (переміщення) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі створюється комісія у складі представників Департаменту промисловості та розвитку підприємництва, структурного підрозділу з питань контролю за благоустроєм районної в місті Києві державної адміністрації та/або Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, підприємства, яке здійснює демонтаж (переміщення), перевезення, зберігання засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, представника міліції, власника (користувача або особи, яка здійснила розміщення (встановлення)) (у разі його присутності). За результатами проведеної роботи комісії складають акти демонтажу (переміщення). З системного аналізу норм вбачається, що у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) ТС, у тому числі ТС торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, уповноважені особи Департаменту, структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП «Київблагоустрій» вносять припис його власнику (користувачу або особі, яка здійснила розміщення (встановлення) з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу ТС. Якщо власники (користувачі або особи, які здійснили розміщення (встановлення) ТС не здійснили демонтаж в строки, зазначені у приписі, Департамент, районні в місті Києві державні адміністрації вживають заходів щодо демонтажу самовільно розміщеної ТС. Згідно з пп. 20.2.11, пп. 20.2.1 п. 20.2 розділу ХХ Правил (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин - дату складання припису), у разі виявлення силами Головного управління контролю за благоустроєм самовільно розміщених тимчасових споруд (малих архітектурних форм) та елементів благоустрою, його власнику вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення їх демонтажу протягом трьох робочих днів. Якщо під час перевірки виявлені причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис, який є обов`язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об`єктів благоустрою. У приписі зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала припис, відомості про особу, на яку складений припис, та надаються пропозиції щодо усунення причин та умов, які спричиняють порушення благоустрою території. Припис підписується особою, яка його склала, і особою, на яку він складений. У разі відмови особи отримати припис в графі "Припис одержав" робиться про це запис. У разі виявлення тимчасової споруди (малої архітектурної форми), встановлений (або невстановлений) власник (користувач) якої створив причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис з дотриманням вимог цього Положення. У такому випадку одна копія припису наклеюється на тимчасову споруду (малу архітектурну форму) поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності) або на фронтальній частині такої тимчасової споруди (малої архітектурної форми), а ще одна копія вручається особисто присутньому власнику (користувачу), надсилається власникові тимчасової споруди (малої архітектурної форми) поштою (цінним листом з описом вкладення) за адресою, зазначеною в Ордері на розміщення тимчасової споруди (у разі його наявності). Посадова особа, яка винесла припис, здійснює фотофіксацію наклеєного припису поряд з Ордером на розміщення тимчасової споруди (малої архітектурної форми) у випадку його наявності або на фронтальній частині тимчасової споруди (малої архітектурної форми). При цьому щонайменше на одній з фотографій має бути чітко та розбірливо видно інформацію про номер та дату. Як було встановлено судом першої інстанції, об`єкт, власником якого є позивач, демонтовано, оскільки у позивача відсутні дозвільні документи на її встановлення. В той же час, колегія суддів наголошує, що спірним питанням в межах даної справи є не правомірність демонтажу об`єкта, а виключно правомірність припису Київського підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 11 липня 2017 року № 1715429, згідно якого встановлено порушення позивачем пункту 13.3.1 Правил благоустрою міста Києва, які необхідно усунути шляхом надання в трьохденний термін проектно-дозвільної документації об`єкту за адресою: [ADDRESS] , в разі невиконання вимог припису власнику споруди демонтувати власними силами, інакше - будуть вжиті заходи згідно чинного законодавства Отже, перевірці підлягає саме наявність правових підстав для вимоги надання позивачем в трьохденний термін проектно-дозвільної документації об`єкту за адресою: [ADDRESS] . Так, позивачем надано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності з якого вбачається, що позивачу належить на праві власності нежитловий будинок (літ. А), що розташований за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 278,9 кв. м., який зареєстрований за позивачем на підставі технічного паспорту №023/08/14, виданого 20.10.2014 [PERSON] , декларація про початок виконання будівельних робіт від 16.01.2017, згідно якої нежитлове приміщення без зміни зовнішньої конфігурації за адресою: м. Київ, вул. Зарічна буд. 45Т, літ. А, визначено, як ІІ категорію складності. В той же час, позивачем під час розгляду даної справи в судах першої та апеляційної інстанції не було надано жодних доказів правомірності розміщення нежитлової споруди за адресою: [ADDRESS] , зокрема архітектурно-планувального завдання, дозволів на розміщення малої архітектурної форми, договорів щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою, що необхідні у випадку розміщення ТС на підставі наведених норм. Доводи апелянта про те, що відповідач не наділений повноваженнями здійснювати відповідну перевірку, є безпідставними, оскільки при прийнятті оскаржуваних рішень уповноважений орган діяв в межах наданих йому чинним законодавством повноважень, а саме на виконання повноважень у сфері забезпечення благоустрою, так як перевірці підлягала саме розміщена ТС в порядку Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою міста Києва, а не об`єкт нерухомого майна в порядку Закону України «Прорегулювання містобудівної діяльності», як помилково вказує позивач. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Суд першої інстанції вірно вказав, що позивачем не надано жодних доказів щодо проведення поетапних будівельних робіт вказаного об`єкта, щодо якого винесено припис, зокрема, фундаментальних робіт, чи реконструкцію нерухомого майна, а тому визначити, що це саме об`єкт нерухомого майна, а не тимчасова споруда неможливо. При цьому, винесенню припису є результат проведеної перевірки одноповерхової споруди, виготовленої з полегшених конструкцій без заглибленого фундаменту, на яку позивачем не надано відповідних дозвільних документів, що не заперечується останнім. Оскільки позивачем не спростовано, що споруда, яка була предметом перевірки, відноситься до малих архітектурних форм та є об`єктом благоустрою, а відповідач є органом, уповноваженим здійснювати контроль за додержанням правил благоустрою, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що оскаржуваний припис прийнято уповноваженою особою, в межах наданої компетенції. Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, не спростованими доводами апеляційної скарги, про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 березня 2018 року. Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування припису. Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно. Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Результат розгляду: denied