Рішення адміністративного суду від 2022-03-17 00:00:00+02

19.07.2021р. товариство з обмеженою відповідальністю (надалі - ТОВ) «Прокар Трейдінг» звернулося до суду з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення комісії щодо відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.02.2021р. №2396828/39188812; зобов`язання зареєструвати розрахунок коригування №78 від 13.02.2020р. в Єдиному реєстрі податкових накладних датою його подання. Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідач безпідставно не здійснив реєстрацію розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки товариство не допускало порушень норм податкового законодавства та відповідачу були надані всі необхідні документи фінансово-господарської діяльності для такої реєстрації. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23.09.2021р. позов задоволений з підстав того, що квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування та рішення про відмову у реєстрації не містять інформації, опису обставин встановлених під час розгляду питання про реєстрацію розрахунку коригування, в них відсутнє посилання про витребування конкретних документів необхідних для спростування податкової інформації. Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог. Апелянт посилається на те, що на підтвердження реальності відображення у розрахунку коригування господарської операції контролюючому органу не було надано необхідних бухгалтерських документів, які б свідчили про зміну активів та пасивів підприємства внаслідок проведення зазначеної господарської операції, що б сприяло підтвердженню настання реального економічного ефекту для позивача від господарської операції, відображуваних у розрахунку коригування позивача (наявність ділової мети). Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню. Судом першої встановлено, що ТОВ «Прокар Трейдінг» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 18.04.2014р. №15561020000052741 та займається наступними видами діяльності за КВЕД: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту. 12.10.2018р. між ПАТ «Розетка. УА» (покупець) та ТОВ «Прокар Трейдінг» (постачальник) укладено договір поставки №2018/396, згідно умов якого постачальник зобов`язується передати у встановлений строк у власність покупця готову продукцію, аксесуари і запасні частини, а покупець зобов`язується прийняти товар в асортименті, кількості та за ціною, узгодженою сторонами і сплатити за нього певну грошову суму. /а.с.44-55/ У зв`язку з виконанням умов вищезазначеного договору, за правилом першої події, позивачем була складена податкова накладна №334 від 15.05.2019р. та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. /а.с.59-61/ 21.11.2019р. ПАТ «Розетка. УА» повернуто ТОВ «Прокар Трейдінг» \~товар набір інструментів Werker 1/4 53 предмети у кількості 2 шт. на суму 924грн., по податковій накладній №334 від 15.05.2019р. /а.с.62/ В подальшому, 13.02.2020р. позивачем складено розрахунок коригування №78 13.02.2020р. \~до податкової накладної №334 від 15.05.2019р. та направлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних. /а.с.12/ За результатами розгляду розрахунку коригування, контролюючим органом позивачу надіслано Квитанцію №1 з приводу того, що відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування зупинена. Платник податку відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. У зв`язку з чим, платнику податків запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК. /а.с.13/ На виконання вимог податкового органу, ТОВ «Прокар Трейдінг» направлено повідомлення №11 від 08.02.2021р. про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено, з поясненнями про господарську діяльність підприємства щодо виконання договору з контрагентом. /а.с.14-25/ За результатами розгляду зазначених документів, комісією відповідно до п.п.201.16.3 п.201.16 ст.201 ПК України прийнято рішення від 11.02.2021р. №2396828/39188812 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №78 від 13.02.2020р. в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав не надання платником податків копій первинних документів. /а.с.76-77/ Не погоджуючись з рішенням контролюючого органу про відмову в реєстрації розрахунку коригування, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом. Перевіривши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного. Відповідно до підпункту 14.1.60 п.14 ст.14 Податкового кодексу України (надалі - ПК України), Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами. Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Згідно п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений в Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010р. №1246 \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~(надалі - Порядок №1246). Відповідно до п.2 Порядку №1246, податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронні формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації. Так, за правилом першої події, податкова накладна №334 від 15.05.2019р. зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних. /а.с.59-61/ В подальшому, 13.02.2020р. позивачем складено розрахунок коригування №78 13.02.2020р. \~до податкової накладної №334 від 15.05.2019р. та направлено на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних. /а.с.12/ Згідно п.12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1 ст.201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.п.200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу; (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019р. №1165 та набрав чинності 01.02.2018р. (надалі Порядок №1165). Згідно з п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1 до Порядку №1165), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2 до Порядку №1165). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку №1165). Критерії ризиковості платника податку на додану вартість визначені в додатку 1 до Порядку №1165, зокрема, п.8 передбачає наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування. Як вбачається з квитанцій №1, реєстрація розрахунку коригування зупинена контролюючим органом відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України та сформовано висновок про відповідність платника податків п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. /а.с.13/ Колегія суддів вважає, що зазначаючи в Квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування, податковий орган зобов`язаний зазначити яка саме податкова інформація є підставою для визначення ризиковості здійснення господарської операції, зазначеної в поданому для реєстрації розрахунку коригування. Як встановлено судом першої інстанції зі змісту зазначеної квитанції, відповідачем не було зазначено такої інформації, а лише формально дослівно викладено зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Відповідно до п.п.14.1.171. п.14.1 ст.14 ПК України поняття податкова інформація вживається у значенні, визначеному Законом України «Про інформацію». Відповідно до ст.1 зазначеного закону, інформація це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Таким чином, жодних відомостей стосовно господарських операцій, відповідачі у Квитанції не зазначають, але витребовують документи та пояснення які спростовують цю податкову інформацію не зазначаючи при цьому яких документів. Відповідно до п.10-11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) \~пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Отже, податковим органом не дотримано вимоги п.10-11 Порядку №1165, а саме не вказано у квитанції про зупинення реєстрації спірного розрахунку коригування розрахованих показників критерію, якому на думку відповідача відповідає такий розрахунок коригування не вказано пропозицій щодо переліку конкретних документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. У Квитанціях лише запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію. Тобто, зміст такої пропозиції дає підстави позивачу самостійно визначати перелік необхідних документів, що в подальшому виключає посилання відповідача на їх недостатність чи неповноту. Оскаржуваним рішенням від 11.02.2021р. №2396828/39188812 відмовлено в реєстрації розрахунку коригування №78 від 13.02.2020р. в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав не надання платником податків копій первинних документів. /а.с.76-77/ З матеріалів справи вбачається, що позивач в порядку, визначеному пп.201.16.2 п.201.16\~ ст. 201 ПК України, надавав відповідачу пояснення та копії документів по зазначеній господарській операції та податковій накладній, що підтверджується повідомленням щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення господарської операції. /а.с.14-25/ На підтвердження здійснення поставки товару на адресу ПАТ «Розетка. УА» та повернення товару від \~ПАТ «Розетка. УА» \~позивачем надано до суду: видаткову накладну №46 від 15.05.2019р., товарно-транспортну накладну, податкову накладну від 15.05.2019р. №334, накладну на повернення №7000011298 від 12.02.2020р. /а.с.56-62/ Так, форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2019р. №520. Згідно п.п.4-11 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)). Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. ДПС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному вебпорталі відомості щодо засобів електронного зв`язку, за допомогою яких можуть подаватися письмові пояснення та копії документів. Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до п.4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства. Колегія суддів зазначає, що в оскаржуваному рішенні відсутнє підкреслення первинних документів, які не були надані платником податку, серед загального переліку копій первинних документів, який передбачається затвердженою формою рішення. А тому, комісією фактично не розглядалися подані позивачем повідомлення з додатками, не співставлялися подані документи з тим переліком, що вимагається, при цьому як при зупиненні реєстрації розрахунку коригування, так і при відмові у реєстрації відповідне рішення відповідача не містять конкретних вимог до платника податків та інформації щодо того, яких саме первинних документів не вистачає для реєстрації розрахунку коригування. Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~ \~\~Конституцією\~ \~\~та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Разом з тим, відповідач не надав належних та достатніх доказів відповідності дій щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування положенням п.201.16 ст.201 ПК України у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, та за наявності підстав, встановлених Критеріями ризиковості платника податку. З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування у ЄРПН, є протиправним та підлягає скасуванню. Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права. За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied