Рішення адміністративного суду від 2022-09-21 00:00:00+03

Приватне підприємство «Фірма «Каштан-М» звернулось до суду з позовом у якому просило: - визнати протиправним та скасувати припис Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 28 листопада 2017 року №1722735, - визнати протиправними дії Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо видачі доручення №064-13325 від 14.12.2017 в частині, що стосується тимчасової споруди Приватного підприємства «Фірма «Каштан-М» та скасувати доручення від 14.12.2017 №064-13325 в частині, що стосується тимчасових споруд Приватного підприємства «Фірма «Каштан-М». Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.09.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.03.2019, адміністративний позов задоволено повністю. Не погоджуючись з судовими рішеннями, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, відповідачем подано касаційну скаргу, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Касаційну скаргу обґрунтовано тим, що оскаржуваний припис винесений інспектором КП "Київблагоустрій" у межах наданих повноважень, в порядку та у встановлений спосіб з метою з`ясування наявності/відсутності у певного суб`єкта дозвільної документації. Враховуючи, що на момент винесення спірних рішень дозвільна документація була анульована, встановлені тимчасові споруди підлягають демонтажу. Вважає, що суди помилково послалися на судові рішення у справі №826/14722/17, оскільки ними не визнано протиправним протокол комісії № 66 від 03.11.2017, а лише дії Департаменту про скасування паспортів-прив`язок та договорів пайової участі, відтак, на думку відповідача оспорюване рішення є чинним, а тому оскаржуваний припис є правомірним. Ухвалою Верховного Суду від 22.04.2019 відкрито касаційне провадження. У відзиві на касаційну скаргу позивач проти задоволення касаційної скарги заперечує, просить відмовити в її задоволенні. У зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справа розглядається в порядку письмового провадження. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи та вимоги касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав. Судами встановлено, що ПП «Фірма «Каштан-М» є власником тимчасових споруд (МАФів), які розташовані за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Предславинська, 9, згідно паспорту прив`язки споруди №00068-ПЧ.11357.0115 та договору від 13 грудня 2016 року №00068-ПЧ.11357.0115 щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою; м. Київ, Печерський район, вул. Предславинська, 9, згідно паспорту прив`язки споруди №00067-ПЧ.11357.0114, договору від 13 грудня 2016 року №00067-ПЧ.11357.0115 щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою. 28 листопада 2017 року КП «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) видано припис №1722735, яким на підставі Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051, запропоновано усунути порушення шляхом надання проектно-дозвільної документації на встановлення ТС (павільйон) терміном 3 робочі дні. У разі відсутності проектно-дозвільної документації ТС (павільйон) демонтувати власними силами. В разі невиконання вимог припису будуть вчинені заходи відповідно до чинного законодавства. У вказаному приписі зазначено, що позивачем допущено порушення пункту 13.3.1 Правил, та у разі відсутності проектно-дозвільної документації демонтувати тимчасову споруду за адресою м. Київ, Печерський район, вул. Предславинська, 9, власними силами. У випадку невиконання вимог припису будуть вжиті заходи згідно чинного законодавства. 14 грудня 2017 року Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) видано доручення №064-13325, яким доручено КП «Київблагоустрій» вжити заходи шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою, зокрема, павільйону, розташованого за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Предславинська, 9. Вважаючи припис та доручення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом. Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив з того, що Суд першої інстанції, з позицією якого погодилась колегія суддів апеляційного суду, виходив, зокрема, з того, що паспорти-привязки та договори щодо пайової участі (внеску) в утриманні об`єктів благоустрою міста Києва не припинені, що підтверджується рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.04.2018 у справі №826/14722/17. Дослідивши спірні правовідносини, суд касаційної інстанції зазначає таке. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Так, Закон України «Про благоустрій населених пунктів» від 06.09.2005 № 2807-IV (далі - Закон № 2807-IV) визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Відповідно до статті 1 указаного Закону визначено, що благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. Частина 1 ст. 20 Закону № 2807 визначає, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Положеннями статті 34 Закону № 2807-IV правила благоустрою території населеного пункту (далі - Правила) - нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту. Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту (далі - Типові правила) для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування. Типові правила розробляються та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Так, рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25.12.2008 затверджено Правила благоустрою міста Києва (далі - Правила). Згідно з пп. 13.1.1 п. 13.1 розд. ХІІІ Правил благоустрою міста Києва, розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності проводиться відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198, наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21 жовтня 2011 року № 244 «Про затвердження Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 листопада 2011 року за № 1330/20068, інших нормативно-правових актів, а також рішень Київської міської ради та розпоряджень виконавчого органу. Підпунктом 15.3.5 п. 15.3 розілу XV Правил передбачено, що встановлення тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально - культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності потребує оформлення паспорту прив`язки тимчасової споруди (виконавець - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та укладення договору щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою (укладається між Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та власником тимчасової споруди). Підпунктом 19.1.1 Правил благоустрою міста Києва передбачено, що контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України "Про благоустрій населених пунктів", цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об`єктів благоустрою. Відповідно до пункту 20.2.11 Правил благоустрою міста Києва у разі виявлення уповноваженими особами Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, КП "Київблагоустрій" самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) об`єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи), елементів об`єктів благоустрою, їх власникам (користувачам або особам, які здійснили розміщення (встановлення)), вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, елементу об`єкта благоустрою, із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до підпункту 13.3.1 пункту 13.3 розділу XIII цих Правил. Пунктом 13.2.3 Правил визначено, що самовільно встановлені (розміщені) малі архітектурні форми та тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, підлягають демонтажу власником об`єкта (особою, яка здійснила встановлення (розміщення) об`єкта) за власні кошти у строки, визначені в приписі Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відповідно до пп.13.3.1. п.13.3. Правил, у разі виявлення самовільно розміщених (встановлених) малих архітектурних форм, тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, в т. ч. тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, паспорти прив`язки яких анульовані або строк дії яких закінчився, самовільно розміщених (встановлених) засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі (автомагазини, автокафе, автокав`ярні, авторозвозки, автоцистерни, лавки-автопричепи, візки, спеціальне технологічне обладнання (низькотемпературні лотки-прилавки) тощо) (далі - засоби пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі), об`єктів сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі (на розміщення яких відсутні оформлені в установленому порядку документи) уповноважені особи Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), структурних підрозділів з питань контролю за благоустроєм районних в місті Києві державних адміністрацій, комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київблагоустрій» вносять припис його власнику (користувачу або особі, яка здійснила розміщення (встановлення)) з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, демонтажу (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі із зазначенням строку демонтажу (переміщення) відповідно до абзаців другого і третього цього підпункту. Малі архітектурні форми, тимчасові споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності мають бути демонтовані протягом трьох днів з моменту отримання припису, крім тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, відсутніх в матеріалах єдиної цифрової топографічної основи території міста Києва, демонтаж яких має бути здійснений протягом одного дня з моменту отримання припису. Протягом зазначеного у приписі строку власник (користувач або особа, яка здійснила розміщення (встановлення)) зобов`язаний за власний рахунок здійснити демонтаж самовільно розміщеної (встановленої) малої архітектурної форми, тимчасової споруди торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, об`єкта сезонної дрібнороздрібної торговельної мережі, демонтаж (переміщення) засобу пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі та провести відновлення порушеного благоустрою на місці їх розміщення (встановлення). У разі невиконання припису уповноважена особа, яка внесла припис, у триденний строк складає протокол про адміністративне правопорушення за статтею 152 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Як встановлено судами, підставою для видачі оскаржуваного припису та доручення став Протокол №66 засідання Комісії з питань розміщення тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально - культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, засобів пересувної дрібнороздрібної торговельної мережі, майданчиків для харчування біля стаціонарних закладів ресторанного господарства від 03.11.2017, на підставі якого, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом №055-17376 повідомив Приватне підприємство «ФІРМА «КАШТАН - М» про припинення дії паспортів прив`язки ТС №00067-ПЧ.11357.0114, №00068-ПЧ.11357.0115 та дії договорів щодо пайової участі (внеску) в утриманні об`єктів благоустрою міста Києва за заявами №10489 та №10495 стосовно розміщення ТС на вулиці Предславинській, 9. Водночас протокол комісії № 66 від 03.11.2017 та вказані дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) були предметом судового оскарження. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.04.2018, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 01.08.2018, у справі №826/14722/17 адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо припинення дії: Договору №10495-16/6 щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою від 14 грудня 2016 року, укладеного між Приватним підприємством «ФІРМА «КАШТАН - М» та Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); Договору №10489-16/6 щодо пайової участі в утриманні об`єкта благоустрою від 14 грудня 2016 року, укладеного між Приватним підприємством «ФІРМА «КАШТАН - М» та Департаментом містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Визнано протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо припинення дії: паспорту прив`язки тимчасової споруди №00068-ПЧ.11357.0115, виданого Департаментом містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Приватному підприємству «ФІРМА «КАШТАН - М» на тимчасову споруду «Павільйон» за місцем розташування: місто Київ, Печерський район, вулиця Предславинська, будинок №9, із зазначенням функціонального призначення «Продаж продуктів та товарів широкого вжитку»; паспорту прив`язки тимчасової споруди №00067-ПЧ.11357.0114, виданого Департаментом містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Приватному підприємству «ФІРМА «КАШТАН - М» на тимчасову споруду «Павільйон» за місцем розташування: місто Київ, Печерський район, вулиця Предславинська, будинок №9, із зазначенням функціонального призначення «Продаж продуктів та товарів широкого вжитку». У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Згідно з положеннями ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Так, Верховний Суд зазначає, що преюдиція - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню. При цьому, звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні, варто розуміти так, що учасники адміністративного процесу не зобов`язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені. Тобто, учасники адміністративного процесу звільнені від надання доказів на підтвердження обставин, які встановлені судом при розгляді іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи. Водночас, для спростування преюдиційних обставин учасник адміністративного процесу, який ці обставини заперечує, повинен подати суду належні та допустимі докази. Ці докази повинні бути оцінені судом, що розглядає справу, у загальному порядку за правилами визначеними процесуальним законодавством. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06.02.2020 №161/4497/16-а, від 24.12.2019 у справі № 360/403/19, від 13.10.2020 у справі №809/1185/16, від 21.05.2020 у справі №819/1699/16. Разом з цим, відповідачем преюдиційні обставини спростовано не було. Так як судовими рішеннями у справі №826/14722/17, зокрема, визнано протиправними дії щодо припинення дії паспорту прив`язки тимчасових споруд та договорів пайової участі, що були підставою для видачі припису та доручення про здійснення демонтажу, тому Верховний Суд погоджується з позицією судів попередніх інстанцій в тому, що спірний припис та доручення підлягають скасуванню. Відповідач в касаційній скарзі посилається на те, що судовими рішеннями у справі №826/14722/17 не визнано протиправним протокол комісії № 66 від 03.11.2017, а лише дії Департаменту, відтак, на думку відповідача це рішення є чинним, а тому оскаржуваний припис є правомірним та винесений на підставі не скасованого судом рішення. Колегія суддів не приймає наведений довід відповідача, оскільки судовими рішеннями у справі № 826/14722/17 відмовлено в задоволенні позову в частині скасування рішення комісії, оформленого протоколом № 66 від 10.11.2017 з підстав правового статусу комісії, де суд дійшов висновку, що остання не є суб`єктом владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а тому протокол №66 не є рішенням суб`єкта владних повноважень та жодних обов`язкових приписів не містить. Відтак, суди дійшли висновку, що для ефективного захисту прав позивача достатнім є визнання протиправними дій відповідача про скасування паспортів - прив`язок та договорів пайової участі. За наведених обставин, колегія суддів не може погодитися з твердженням відповідача, що не скасований в судовому порядку протокол комісії № 66 є правомірним та може слугувати підставою для винесеня оскаржуваного припису. Не дають підстав для скасування рішень судів попередніх інстанцій також інші, зазначені у касаційній скарзі, аргументи позивача, позаяк вони не применшують і не змінюють основних правових висновків та мотивів судів. Суд також звертає увагу на те, що здійснюючи судочинство Європейський суд з прав людини в рішенні від 18 липня 2006 р. у справі "Проніна проти України" зазначив, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов`язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довід. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення (CASE OF Svetlana Vladimirovna PRONINA against Ukraine (Application no. 63566/00)). Відповідно до частини першої статті 350 КАС України (в редакції до набрання чинності змінами, внесеними Законом України від 15.01.2020 № 460-IX) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій. З огляду на наведене, висновки судів попередніх інстанцій є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні. Оскільки колегія суддів залишає в силі рішення судів попередніх інстанцій, то відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати не підлягають новому розподілу.

Результат розгляду: denied