Рішення адміністративного суду від 2022-07-05 00:00:00+03

Історія справи. [PERSON] (далі - Позивач) звернувся до суду з позовом до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі - Відповідач) про - визнання протиправними дій Відповідача щодо притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності; - визнання протиправним та скасування наказу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві № 9 від 29.07.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників управління поліції» в частині щодо Позивача; - визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві відносно Позивача. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 23 грудня 2021 року позов задоволено частково: - визнано протиправними дій Відповідача щодо притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності; - визнано протиправним та скасовано наказ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві № 9 від 29.07.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників управління поліції» в частині щодо Позивача. У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог - відмовлено. Постановляючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що Відповідачем при проведенні службового розслідування та застосування до Позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани не було надано належної оцінки наявності/відсутності у діях (бездіяльності) Позивача дисциплінарного проступку, наслідків такого дисциплінарного проступку, наявності/відсутності обставин, що пом`якшують вид дисциплінарного стягнення, ступеня вини Позивача тощо, та не забезпечено повного і об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку для вирішення питання про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності. При цьому, суд зазначив, що висновок службового розслідування не відповідає положенням пунктів 1-5 розділу VI Порядку № 893, оскільки не містить відомостей щодо суті дисциплінарного проступку, за який Позивача притягнуто до відповідальності, зокрема у не містить інформації про те, які питання, поставлені у зверненнях від 03.02.2019, від 12.02.2019, від 18.02.2019, не були вирішенні Позивачем та які наслідки настали у зв`язку з цим. Виходячи з цього, суд визнав протиправними оскаржувані Позивачем дії Дарницького УП ГУ НП у м. Києві щодо притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності та відповідний наказ. Відмовляючи в задоволенні іншої частини позовних вимог (щодо визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування), суд зазначив, що такий висновок не є рішенням суб`єкта владних повноважень, та сам по собі не створює жодних правових наслідків для Позивача, а лише відображає обставини перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позову повністю, зазначаючи, що недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за який застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана. При цьому, Апелянт стверджує, що Позивач порушив прядок розгляду звернень громадян, оскільки всі три довідки, видані [PERSON] у відповідь на звернення, що до нього надійшли, мають ідентичну коротку форму викладу ходу та результатів проведеної роботи, що вказує на формальний підхід до розгляду звернень громадян. З цих та інших підстав Апелянт вважає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.01.2022 та від 22.02.2022 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду. У строк, установлений судом, відзив на апеляційну скаргу не надходив. Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з наступних підстав. Обставини справи, установлені судом першої інстанції. Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, [PERSON] є працівником Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві. На підставі доповідної записки начальника відділу моніторингу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції від 12.06.2019 [PERSON] наказом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 24.06.2019 № 33 призначено службове розслідування. На підставі наказу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві від 24.06.2019 № 33 проведено службове розслідування, зокрема щодо Позивача, за наслідком якого складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни та службових обов`язків окремими працівниками управління поліції, який затверджено начальником Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві [PERSON] 22.07.2019. У вказаному висновку, зокрема встановлено, що в доповідній записці начальника відділу моніторингу старшого лейтенанта поліції [PERSON] вказано, що під час вивчення матеріалів єдиного обліку, по яким прийнято рішення списання до справи згідно Закону України «Про звернення громадян», встановлено, що оперуповноважений ВКП старший лейтенант поліції [PERSON] , старший оперуповноважений СКП ВП № 1 капітан поліції [PERSON] , старший оперуповноважений відділу поліції на станції «Дарниця» капітан поліції [PERSON] , старший оперуповноважений СКП ВП № 2 майор поліції [PERSON] , оперуповноважений СКП ВП № 2 старший лейтенант поліції [PERSON] , оперуповноважений СКП ВП № 2 капітан поліції [PERSON] , порушили вимоги розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930. При цьому, у висновку зазначено, що: 1) 18.02.2019 до журналу єдиного обліку Дарницького управління поліції № 11254 надійшло звернення гр. [PERSON] про те, що за адресою: [ADDRESS] , на протязі з 14.00 год. до 18.00 год. з автомобіля «МАН» д.н.з. [NUMBER] , викрали два акумулятори; 2) 12.02.2019 до журналу єдиного обліку Дарницького управління полії №9528 надійшло звернення гр. [PERSON] про те, що адресою: [ADDRESS] , двоє невідомих осіб викрали камери відеоспостереження з офісу; 3) 03.02.2019 до журналу єдиного обліку Дарницького управління полії № 7362 надійшло звернення гр. [PERSON] про те, що адресою: [ADDRESS] , невідомі особи на протязі ночі проникли до підсобного приміщення та викрали дві емальованих миски. Разом з тим, у висновку вказано, що оперуповноважений відділу кримінальної поліції старший лейтенант поліції [PERSON] у вище вказаних зверненнях перевірку провів формально, порушені питання вирішені не в повному обсязі. При цьому, у висновку встановлено, що оперуповноважений відділу кримінальної поліції старший лейтенант поліції [PERSON] (жетон № 0060024) 1985 р.н., освіта вища, в ОВЦ 2012 року, на займаній посаді з 2017 року, дисциплінарних стягнень - не має)) відмовився від надання будь-яких пояснень та в бесіді повідомив, що він відкомандирований до Головного управління Національної полії м. Києві на один місяць. Відповідачем було складено акт про відмову Позивача від надання пояснень № 14810/125/48/02-2019 від 15.07.2019. На підставі висновків службового розслідування наказом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.07.2019 № 9 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників управління поліції» наказано за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні вимог пункту 2 та пункту 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, оперуповноваженому відділу кримінальної поліції Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшому лейтенанту поліції [PERSON] (0060024) оголосити догану. Позивач, вважаючи протиправними дії Відповідача щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а також протиправними зазначений вище висновок службового розслідування та наказ, звернулася до суду з цим позовом. Нормативно-правове обґрунтування. Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893), Порядком розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженим наказом МВС України від 15.11.2017 № 930 (далі - Порядок № 930). Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон № 580-VIII. Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний, в тому числі, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Згідно з частиною другою статті 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог. Відповідно до частин першої, другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Згідно з частиною першою статті 11 Закону № 2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (частина перша статті 12 Закону № 2337-VIII). Відповідно до частин першої, другої статті 13 Закону № 2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. В той же час, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя статті 13 Закону № 2337-VIII). Згідно із частинами першою-четвертою, шостою, десятою статті 14 Закону № 2337-VIII службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. Згідно із пунктом 1 розділу II Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Відповідно до пунктів 2-3 розділу III Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Разом з тим, статтею 18 Закону № 2337-VIII встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови. Згідно із пунктами 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Відповідно до пунктів 1-3 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: - обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; - посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; - пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; - пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; - документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; - обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; - причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ. Згідно з пунктом 5 розділу VI Порядку №893 у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника (пункт 9 розділу VI Порядку № 893). Відповідно до пунктів 1-2 розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності. При цьому, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 4 розділу VII Порядку № 893). Згідно з пунктами 2, 5 розділу IV Порядку № 930 безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України. Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Висновки суду апеляційної інстанції. 1. Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах Нацполіції, неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. 2. Разом з тим, за кожним фактом неналежного виконання поліцейським покладених на нього обов`язків має бути проведено службове розслідування, за результатами якого складається відповідний висновок. У такому висновку повинні бути чітко встановлені всі обставини дисциплінарного проступку, вина особи, обставини, що пом`якшують та обтяжують такий проступок, наслідки, до яких він призвів. Тобто, притягненню особи до дисциплінарної відповідальності повинно передувати повне, всебічне та об`єктивне з`ясування всіх обставин та перевірка їх доказами. 3. Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що підставою для притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності у виді догани стало те, що за висновком службового розслідування він провів формальну перевірку та не вирішив у повному обсязі питання, поставлені у зверненнях від 03.02.2019, від 12.02.2019, від 18.02.2019. Разом з тим, ані з матеріалів службового розслідування, ані з доводів апеляційної скарги не вбачається, які саме питання, поставлені у вказаних зверненнях, Позивачем не були розглянуті та в чому конкретно полягає формальність здійсненої ним перевірки за такими зверненнями. Водночас, судова колегія зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, що у відповідь на вказані звернення заявникам було повідомлено про реєстрацію відповідних матеріалів за певними номерами та датами, а також про продовження пошуку осіб, причетних до відповідних подій, а в довідках щодо результатів розгляду повідомлень по спец. Лінії 102 зазначено більш детальну інформацію про заходи реагування на відповідні повідомлення /т.1 а.с.90, 93, 95-96, 99/. Крім того, у матеріалах справи також містяться відповідні рапорти, складені Позивачем, про повідомлення керівництву щодо відпрацювання отриманих звернень та, зокрема, фототаблиця. При цьому, вказані документи залучені й до матеріалів службового розслідування, але з висновку не вбачається, що під час проведення відповідної перевірки та вирішення питання про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності їм надавалася належна оцінка. Також, у висновку службового розслідування не відображено обставини, що пом`якшують/обтяжують вид дисциплінарного стягнення, ступінь вини Позивача, тяжкості дисциплінарного проступку та його наслідків. 5. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції відхиляє як безпідставні твердження Апелянта про те, що Позивач порушив прядок розгляду звернень громадян, оскільки всі три довідки, видані [PERSON] у відповідь на звернення, що до нього надійшли, мають ідентичну коротку форму викладу ходу та результатів проведеної роботи, що вказує на формальний підхід до розгляду звернень громадян. 6. Доводи Апелянта про те, що недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за який застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема догана, колегія суддів вважає необґрунтованими з підстав, наведених вище. 7. Аналізуючи всі доводи учасників справи, колегія суддів приймає до уваги висновки, викладені в рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід. Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. 8. Враховуючи вищевикладене, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності дій Відповідача щодо притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності та протиправності відповідного наказу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві № 9 від 29.07.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників управління поліції» в частині щодо Позивача. 9. Отже, судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи та правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню. 10. Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 11. Таким чином, апеляційна скарга Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві підлягає залишенню без задоволення, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 23 грудня 2021 року - без змін. 12. Розподіл судових витрат. Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати в цій справі перерозподілу не підлягають.

Результат розгляду: denied