Рішення адміністративного суду від 2023-04-13 00:00:00+03

У листопаді 2021р. до \~Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява від представника Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до Управління Державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області, Жовтоводської міської ради, в якому позивач просив суд визнати протиправною бездіяльність Управління державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області щодо здійснення примусового виконання наказу №904/3731/18 від 03.08.2020, виданого на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 у справі №904/3731/18 та наказу №904/11170/16 від 20.08.2020, виданого на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/11170/16; \~зобов`язати Управління державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області здійснити заходи примусового виконання наказу №904/3731/18 від 03.08.2020, виданого на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 у справі №904/3731/18 та наказу №904/11170/16 від 20.08.2020, виданого на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/11170/16; визнати неправомірним, незаконним та скасувати п. 5 (строки виконання Програми) Бюджетної програми «Виконання судових рішень та виконавчих документів Жовтоводською міською радою» на 2019-2025 роки», затверджену рішенням міської ради від 25.09.2019 №2964-58/VII, зі внесеними змінами рішенням Жовтоводської міської ради №163-4/ VIIІ від 27.01.2021, в частині виділення коштів на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 у справі №904/3731/18 та ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/11170/16; \~зобов`язати Жовтоводську міську раду внести зміни до бюджетної програми «Виконання судових рішень та виконавчих документів Жовтоводською міською радою» на 2019-2025 роки», затверджену рішенням міської ради від 25.09.2019 №2964-58/VII, зі внесеними змінами рішенням Жовтоводської міської ради №163-4/ VIIІ від 27.01.2021, в частині виділення коштів на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 у справі №904/3731/18 та ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі №904/11170/16. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.01.2022 у задоволенні адміністративного позову відмовлено . \~Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач, зазначаючи про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, оскаржив його до апеляційного суду. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким \~задовольнити позовні вимоги. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що основним призначенням стадії виконавчого провадження є фактичне втілення судових присуджень у певні матеріальні блага, яких особа була протиправно позбавлена до отримання судового захисту. Таким чином, судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Однак, суд, розглядаючи дану справу, взагалі не дав оцінку факту тривалого невиконання рішення суду державним органом та не став на захист прав стягувана, одночасно не обґрунтувавши це ніяким чином та ніякими нормами. Особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права. Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга \~підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 у справі № 904/3731/18 заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" задоволено повністю, звернуто стягнення на заборгованість Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради перед Комунальним підприємством "Виробниче житлово-ремонтно-експлуатаційне об`єднання "Жовтоводської міської ради", присуджену до стягнення постановою Центрального апеляційного господарського суду від 27.05.2020 у справі № 904/3190/19, в межах суми заборгованості Комунального підприємства "Виробниче житлово-ремонтно-експлуатаційне об`єднання "Жовтоводської міської ради" перед Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" у розмірі 9 472 534 грн. 45 коп., яка складається з 8 476 245 грн. 04 коп. заборгованості за договором, 637 545 грн. 72 коп. інфляційних втрат, 218 903 грн. 27 коп. 3% річних, 139 840 грн. 42 коп. витрат зі сплати судового збору в рахунок виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 27.11.2018 у справі №904/3731/18, про що видано наказ. Також ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 у справі № 904/11170/16 заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" задоволено, звернуто стягнення на заборгованість Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради перед Комунальним підприємством "Виробниче житлово-ремонтно-експлуатаційне об`єднання "Жовтоводської міської ради", присуджену до стягнення рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 13.11.2019, яке залишено без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 02.03.2020 у справі № 904/5441/18, в межах суми заборгованості Комунального підприємства "Виробниче житлово-ремонтно-експлуатаційне об`єднання "Жовтоводської міської ради" перед Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" у розмірі 5 334 259,64 грн., яка складається з заборгованості з оплати вартості спожитої активної електричної енергії у сумі 5 255 428 грн. 22 коп. та витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору у сумі 78 831 грн. 42 коп., в рахунок виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.03.2017 у справі №904/11170/16, про що видано наказ. 15.09.2020 року позивач звернувся до Управління державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області із заявою про звернення стягнення на заборгованість Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради у розмірі 9472534,45 грн. на підставі наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.08.2020 року по справі № 904/3731/18. 29.09.2020 року позивач звернувся до Управління державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області із заявою про звернення стягнення на заборгованість Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради у розмірі 5334259,64 грн. на підставі наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2020 року по справі № 904/11170/16. Накази Господарського суду Дніпропетровської області від 03.08.2020 року по справі № 904/3731/18 та від 20.08.2020 року по справі № 904/11170/16 прийняті управлінням на виконання. Рішенням Жовтоводської міської ради від 25.09.2020 року №2964-58/VII затверджено Бюджетну програму «Виконання судових рішень та виконавчих документів Жовтоводською міською радою» на 2019-2015 роки» (зі змінами та доповненнями). Після отримання ухвал Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 року по справі № 904/3731/18 та від 20.08.2020 року по справі № 904/11170/16 вони включені до Бюджетної програми. Листами Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради від 19.05.2021 року за №1/1-855-01-12 та № 1/1-854-01-12 повідомлено позивача про те, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів. При цьому виплата коштів здійснюється у відповідності до Бюджетної програми. 01.10.2021 року позивач подав до Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області з копією на Державну казначейську службу України скаргу на бездіяльність Управління державної казначейської служби України у м. Жовтих Водах Дніпропетровської області щодо виконання останнім ухвал Господарського суду Дніпропетровської області від 30.07.2020 року по справі № 904/3731/18 та від 20.08.2020 року по справі № 904/11170/16 та просив забезпечити вжиття всіх належних заходів з метою своєчасного виконання зазначених ухвал. Статтями\~ 19,\~ 129-1 Конституції України\~ гарантовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~ Конституцією\~ та законами України. Суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Частина третя\~ статті 24 Закону України від 21 травня 1997 року №\~ \~\~280/97-ВР «Про місцеве самоврядування»\~ (далі - Закон №\~ \~\~280/97-ВР) передбачає, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені\~ Конституцією\~ і законами України, та керуються у своїй діяльності\~ Конституцією\~ і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції. За приписами пункту 22 частини першої\~ статті 26 Закону №\~ \~\~280/97-ВР\~ установлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування. Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників затверджено\~ постановою Кабінету Міністрів України від 03\~ \~\~серпня 2011\~ \~\~року №\~ \~\~845\~ (далі - Порядок №\~ \~\~845). У розумінні зазначеного порядку безспірне списання - це операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів (пункт 2 Порядку №\~ \~\~845). Відповідно до пункту третього Порядку №\~ \~\~845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій). За приписами пункту 24 Порядку №\~ \~\~845 визначено, що стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку. Пунктом 25 Порядку №\~ \~\~845 передбачено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку. У разі наявності у боржника окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів з боржника (виконання рішень суду про стягнення коштів з боржника) здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому пункти 24 - 34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми. У разі коли за визначеними органом Казначейства кодами програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (кодами\~ тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та\~ економічної класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику вимогу щодо необхідності вжиття боржником заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення. Якщо у боржника недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою. Боржник зобов`язаний протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органові Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ним з метою виконання судового рішення. Зазначений строк може бути продовжений органом Казначейства за обґрунтованою заявою боржника до двох місяців. Безспірне списання коштів з рахунків боржника здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань. На період виконання вимоги орган Казначейства відкладає безспірне списання коштів та здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними\~ Бюджетним кодексом України\~ (пункт 31 Порядку №\~ \~\~845). Аналізуючи вказане вище законодавство, убачається, що Україна гарантує виконання будь-яких рішень суду майнового характеру, боржником за яким є державний орган (орган місцевого самоврядування) шляхом проведення безумовного списання з рахунків такого органу коштів, в обсязі, достатньому для задоволення вимог стягувача, а у випадку відсутності у державного органа - боржника коштів на рахунках - шляхом списання коштів з Державного бюджету України, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. При цьому, обов`язковість судових рішень гарантується\~ статтею 129-1 Конституції України,\~ Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень»,\~ статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~ у сукупності з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Остання у силу\~ статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~ застосовується судами при розгляді справ як джерело права. У пункті 40 рішення ЄСПЛ «Hornsby v. Greece» (Горнсбі проти Греції) від 19\~ \~\~березня 1997\~ \~\~року, заява №\~ \~\~18357/91, Суд наголосив, що відповідно до усталеного прецедентного права, пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує «право на суд», одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, - а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у статті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина «судового розгляду». У пункті 41 цього ж рішення ЄСПЛ зазначив, що вказані принципи набувають навіть більшої ваги в контексті адміністративного провадження при розгляді спору, результат якого має вирішальне значення для цивільних прав сторони. Ефективний захист сторони у такому судовому процесі та відновлення законності передбачають, що адміністративні органи зобов`язані виконати рішення цього суду. У зв`язку з цим Суд зазначає, що адміністративні органи є складовою держави, яка керується принципом верховенства права, а відтак інтереси цих органів збігаються з необхідністю належного здійснення правосуддя. Якщо адміністративні органи відмовляються або неспроможні виконати рішення суду, чи навіть зволікають з його виконанням, то гарантії, надані статтею 6 стороні на судовому етапі, втрачають свою мету. ЄСПЛ також зазначив, що саме на державу покладено обов`язок дбати про те, щоб остаточні рішення, винесені проти її органів, установ чи підприємств, які перебувають у державній власності або контролюються державою, виконувалися відповідно до зазначених вище вимог Конвенції (рішення у справі «Ромашов проти України» від 27 липня 2004 року; у справі «Дубенко проти України» від 11 січня 2005\~ \~\~року; та у справі «Козачек проти України» від 7 грудня 2006 року). Держава не може виправдовувати нестачею коштів невиконання судових рішень, винесених проти неї або проти установ чи підприємств, які перебувають в державній власності або контролюються державою. Держава несе відповідальність за виконання остаточних рішень, якщо чинники, які затримують чи перешкоджають їх повному й вчасному виконанню, перебувають у межах контролю органів влади (рішення у справі «Сокур проти України», №\~ \~\~29439/02, від 26 квітня 2005 року, і у справі «Крищук проти України», №\~ \~\~1811/06, від 19 лютого 2009 року). Таким чином, судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому\~ статтею 8 Конституції України\~ принципу верховенства права та є практикою, несумісною з положеннями Конвенції. З урахуванням викладеного, колегія суддів зазначає, що оскаржуване рішення відповідача не ґрунтується на конкретних приписах нормативно-правових актів; не є обґрунтованим, оскільки додатки до цього рішення не містять відповідних обґрунтувань обсягів фінансування заходів Бюджетної програми «На виконання судових рішень та виконавчих документів» на 2019-2025 роки; не відповідає меті\~ \~\~Бюджетної програми, тому, що фактично створює обмеження для виконання рішень судів та виконавчих документів та не передбачає альтернативних заходів, які б надавали можливість збільшити обсяги фінансування цієї бюджетної програми у разі потреби. Крім того, таке рішення порушує права та інтереси позивача, оскільки прийняте без врахування розміру заборгованості. Вищенаведене залишилось поза увагою суду першої інстанції, внаслідок чого суд першої інстанції, розглядаючи справу по суті, порушив норми матеріального права, та відмовив в\~ задоволенні позову, що є підставою для скасування судового рішення та задоволення позову Акціонерного товариства ДТЕК Дніпровські електромережі .

Результат розгляду: granted