Рішення адміністративного суду від 2022-08-09 00:00:00+03

Управління соціального захисту населення Мукачівської міської ради подало до суду заяву, в якій просило відстрочити виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 у справі №260/3309/20 терміном на 1 рік з дня ухвалення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду - до 01.11.2022. Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 березня 2022 року відмовлено у задоволенні зазначеної заяви. Ухвала мотивована тим, що відсутні обставини, які б вказували на наявність підстав для відстрочення виконання рішення суду. Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу. Вважає, що ухвала прийнята з неповним з`ясуванням обставин справи, порушенням норм процесуального права, просить її скасувати та ухвалити нове рішення, яким задоволити заяву. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що судом не враховано, що виплата спірної допомоги здійснюється за рахунок коштів державного бюджету за відповідною бюджетною програмою в порядку черговості. Тому зазначає, що рішення суду в частині виплати позивачеві допомоги до 5 травня за 2020 рік буде виконане в порядку черговості в межах наявних бюджетних асигнувань. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України). Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся в суд з позовом до Управління соціального захисту населення Мукачівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 12.08.2021, адміністративний позов задоволено. Визнано протиправними дії Управління праці та соціального захисту населення Мукачівської міської ради щодо не нарахування та не виплати [PERSON] щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком. Зобов`язано Управління праці та соціального захисту населення Мукачівської міської ради нарахувати та виплатити [PERSON] недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2020 рік у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції і вважає його таким, що відповідає обставинам справи та правильному застосуванню норм матеріального права з огляду на наступне. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що як передбачено ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Імперативною вимогою частини 3 статті 378 КАС України визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови. Відтак вірним є висновок суду, що необхідною умовою для відстрочення виконання рішення суду є встановлення судом обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Як вірно зазначено судом, в обґрунтування наявності підстав для відстрочення виконання рішення суду відповідач посилався на визначений постановою Кабінету Міністрів України №902 від 26.08.2021 порядок, що передбачає певну черговість їх виконання. Так, Порядком використання коштів, передбачених у державному бюджеті для забезпечення виконання рішень суду у 2021 році, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2021 №902 (далі - Порядок), визначено механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Забезпечення виконання рішень суду» для забезпечення виконання рішень суду, прийнятих національними судами, а також виплати судового збору, виконавчих витрат і штрафів, накладених державним виконавцем відповідно до норм Закону України «Про виконавче провадження». Як передбачено п. 5 Порядку, бюджетні кошти спрямовуються з дотриманням передбаченої таким пунктом пріоритетності напрямів. Нормами п. 7 Порядку передбачено, що черговість виконання рішень визначається боржником за датою їх надходження до боржника, в межах однієї дати - за датою набрання рішенням законної сили, якщо рішення, які виконуються за датою набрання ними законної сили, прийнято стосовно декількох позивачів, - за прізвищами в алфавітному порядку. Згідно п. 8 Порядку боржник формує окремі списки за черговістю виконання рішень відповідно до пріоритетності спрямування коштів, визначеної пунктом 5 цього Порядку. Відповідно до п. 9 Порядку розподіл бюджетних коштів між боржниками здійснюється Мінсоцполітики з дотриманням пріоритетності напрямів пропорційно потребі в забезпеченні виконання рішень на підставі інформації, наданої Мінсоцполітики Нацсоцслужбою та регіональними органами соціального захисту населення за встановленою Мінсоцполітики формою. Регіональні органи соціального захисту населення розподіляють бюджетні кошти між районними органами соціального захисту населення та центрами з нарахування та здійснення соціальних виплат з дотриманням пріоритетності їх спрямування пропорційно потребі в забезпеченні виконання рішень на підставі інформації, сформованої відповідно до черговості. Так, згідно п. 10 Порядку, боржник перераховує кошти стягувачу відповідно до визначених пріоритетності та черговості виконання рішень (списків). Під час визначення потреби в бюджетних коштах для забезпечення виконання рішень на наступний місяць обов`язково враховується залишок непогашених грошових зобов`язань за рішеннями під час формування боржником окремих списків на наступний місяць. Боржник бере бюджетні зобов`язання та проводить платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, установлених кошторисом. Враховуючи вищезазначене, вірним є висновок суду, що законодавством встановлено чіткий порядок виплати коштів з державного бюджету на виконання рішення суду. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що існування такого порядку не може вважатися обставиною, що істотно ускладнює виконання рішення або робить його неможливим. Судом також враховано, що будь-яких інших обставин, які б вказували на наявність підстав для відстрочення виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 №260/3309/21 відповідач не навів. Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що клопотання Управління соціального захисту населення Мукачівської міської ради не підлягало до задоволення. При цьому, колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29). Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. \~ Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не дають підстав стверджувати про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Результат розгляду: denied