Рішення адміністративного суду від 2023-03-15 00:00:00+02

У вересні 2022 року позивач, [PERSON] , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив: - визнати протиправним та скасувати акт про примусове відчуження майна або вилучення майна від 04.07.2022 №142/01/13-13-05, складений робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку з запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану про примусове відчуження майна (транспортного засобу) НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в., на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області; - зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Черкаській області скасувати тимчасовий талон від 27.07.2022 у зв`язку з постановкою на тимчасовий державний облік на період воєнного стану транспортного засобу НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в.; - зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Черкаській області внести інформацію про скасування тимчасового талону від 27.07.2022 на транспортний засіб НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. до Єдиного державного реєстру транспортних засобів та відповідного журналу; - зобов`язати Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області повернути власнику [PERSON] легковий автомобіль марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в, та ключі від цього автомобіля. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено. Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи. Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що акт про примусове відчуження або вилучення майна є актом індивідуальної дії, який складено з грубим порушенням вимог чинного законодавства, а доводи позивача не можуть вважатись заявленими з формальних підстав. Позивач вказує, що робоча група з розгляду питань примусового відчуження майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану не є військовим командуванням в розумінні Закону України «Про правовий режим воєнного стану», а відтак не має повноважень на прийняття рішення про примусове відчуження майна. Також апелянт зазначає, що оцінку майна зроблено дистанційно, без його огляду та встановлено вартість аналогічного транспортного засобу, а не транспортного засобу, що вилучається, у зв`язку з чим складання акту про примусове відчуження майна без оцінки транспортного засобу є незаконним та суперечить вимогам чинного законодавства. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 лютого 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою [PERSON] на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом [PERSON] до Черкаської обласної військової адміністрації, Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Черкаській області про визнання протиправним, скасування акту та зобов`язання вчинити дії та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 березня 2023 року. 24 лютого 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Черкаській області, в якому відповідач вказує, що для скасування обов`язкового тимчасового державного обліку у період дії правового режиму воєнного стану мають бути відповідні правові підстави, скасування тимчасового реєстраційного талону Порядком не передбачено. Також, на думку РСЦ ГСЦ МВС, останній не є належним відповідачем у цій справі, в прохадьній частині відзиву відповідач просить відмвити позивачу у задоволенні апеляційних вимог. 28 лютого 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Черкаської обласної військової адміністрації про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Також 28 лютого 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Черкаської обласної військової адміністрації, в якому відповідач зазначає, що Черкаською ОВА та робочою групою в повній мірі виконано вимоги чинного під час дії правового режиму воєнного стану законодавства, рішення щодо примусового відчуження автомобіля позивача прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством. Відповідач просив апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін. 01 березня 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, в якому відповідач також вказує про дотримання вимог законодавства при вилученні автомобіля позивача, а також наголошує, що акт про примусове відчуження або вилучення майна, оскаржуваний в цій справі, не є рішенням військового командування, а є лише документом, який засвідчує факт такого відчуження. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2023 року клопотання Черкаської обласної військової адміністрації про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Вирішено провести судове засідання у справі за адміністративним позовом [PERSON] до Черкаської обласної військової адміністрації, Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, РСЦ ГСЦ МВС в Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії 15 березня 2023 року о 10:30 год в приміщенні Шостого апеляційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корп. 30, в залі судових засідань № 9 в режимі відеоконференції. Доручено забезпечення проведення відеоконференції Черкаському окружному адміністративному суду (18002, м. Черкаси, бул. Шевченка, 117). У відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача, знаходячись безпосередньо в залі суду, підтримала доводи апеляційної скарги та просила останню задовольнити. Представник Черкаської обласної військової адміністрації в режимі відеоконференції просила залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Представник Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області в режимі відеоконференції також підтримував правову позицію суду першої інстанції та просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги позивача. Заслухавши в судовому засіданні в режимі відеоконференції суддю доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзивів на неї, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, [PERSON] є власником транспортного засобу марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] . У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента №133/2022 від 14.03.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента №341/2022 від 17.05.2022. Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента від 12.08.2022р. №573/2022. Відносно позивача, який керував транспортним засобом марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в., поліцейським Уманського РУП ГУНП в Черкаській області складено: - протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №494148 від 03.07.2022р. за порушення Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за частиною першою статті 130 КупАП. У протоколі встановлено, що стан алкогольного сп`яніння позивача підтверджується висновком КНП "Монастирищенська багатопрофільна лікарня" Монастирищенської міської ради Черкаської області №23 від 03.07.2022р. - Акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, відповідно до якого здійснено огляд та тимчасове затримання транспортного засобу марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в., для зберігання на спеціальний майданчик Уманського РУП ГУНП в Черкаській області. 04.07.2022р. Уманське РУП ГУНП в Черкаській області, звернулось до Робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, із листом від 04.07.2022р. №6663 в якому повідомив про складення відносно [PERSON] протоколу про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене за ч.1 ст.130 КупАП та просив вжити відповідних заходів щодо прийняття рішення щодо вилучення транспортного засобу для потреб держави. 04.07.2022р. Робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану (далі - Робоча група) на оперативній нараді прийнято рішення (протокол від 04.07.2022р. №183) про здійснення примусового відчуження майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Черкаській області - НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. Відповідно до п.п.1.3,1.4,1.5 Протоколу, встановлено відчуження майна здійснювати шляхом складення Акту відповідно до Постанови КМУ від 31.10.2012р. №988. У встановленому чинним законодавством порядку визначати вартість відчуженого або вилученого майна. Протокольне рішення подати на погодження Черкаській ОВА. Також 04.07.2022р. згідно із протоколом від 04.07.2022р. №183, погодженого начальником Черкаської ОВА (лист від 06.07.2022р. №5891/01/01-57), у зв`язку із введенням військового стану на території України, з метою відсічі агресії РФ, а також для сприяння та посилення діяльності правоохоронних органів у забезпеченні правопорядку на території Черкаської області, Робочою групою складено Акт №142/01/13-13-05, здійснено примусове відчуження ТЗ - марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Черкаській області у власника - [PERSON] . 21.07.2022р. Судовим експертом Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру складено висновок експертного дослідження №ЕД-19/124-22/7704-АВ, відповідно до якого, в зв`язку з тим, що ТЗ відсутній, відсутні дані пробігу, інформація про умови догляду, зберігання, експлуатації тощо, яка впливає на ринкову вартість за рахунок додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ, відсутня інформація його комплектності, укомплектованості, пошкоджень, відновлення і оновлення складників, встановити ринкову вартість не представляється можливим, у зв`язку із чим експертом встановлено середню ринкову ціну аналогічного транспортного засобу НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , при умові що він знаходився у технічно-справному і і з нормативним пробігом, станом на 06.07.2022 - 468660,00 грн. (Чотириста шістдесят вісім тисяч шістсот шістдесят 00 коп.). 22.07.2022р. підписано Акт про примусове відчуження №142/01/13-13-05 та передано транспортний засіб - НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] посадовій особі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Черкаській області про що свідчить відмітка у Акті. Згідно листа Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві від 10.08.2022р. №31/26-279Аз, 27.07.2022р. В ТСЦ №7141 РСЦ ГСЦ МВС в Черкаській області здійснено видачу тимчасового талону на період воєнного стану транспортного засіобу - НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] на Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Черкаській області. Вважаючи акт про примусове відчуження або вилучення майна протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом. Суд першої інстанції у задоволенні адміністративного позову відмовив та зазначив про дотримання процедури прийняття спірного Акту. Також суд зазначив, що акт про примусове відчуження або вилучення майна не є рішенням відповідача - військового командування, не являється правовим актом індивідуальної дії та його скасування не призведе до відновлення порушеного права, оскільки зазначений документ складається з метою підтвердження події примусового відчуження або вилучення майна, за наслідками чого виникло право держави на майно, тому беручи до уваги чинне та не скасоване рішення про примусове відчуження майна від 04.07.2022р. №183 та встановлені у межах даної справи обставини, у задоволенні позовної вимоги про скасування Акту про примусове відчуження майна належить відмовити. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів вважає необхідним вказати наступне. Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, Указом Президента України від 18.04.2022 № 2593/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15.08.2022 № 2500-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. В подальшому, Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні і надалі продовжувався, воєнний стан триває і станом на дату розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VІІІ (далі - Закон № 389-VІІІ) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону № 389-VІІІ, в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка. Механізм передачі, примусового відчуження або вилучення майна у юридичних та фізичних осіб для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану визначає Закон України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» від 17.05.2012 № 4765-VI (далі - Закон № 4765-VI). Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 1 вищевказаного Закону, примусове відчуження майна - позбавлення власника права власності на індивідуально визначене майно, що перебуває у приватній або комунальній власності та яке переходить у власність держави для використання в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану за умови попереднього або наступного повного відшкодування його вартості. Пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону № 4765-VI, вилучення майна - позбавлення державних підприємств, державних господарських об`єднань права господарського відання або оперативного управління індивідуально визначеним державним майном з метою його передачі для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану. Таким чином, Закон України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» розрізняє правовий механізм примусового позбавлення права власності, зокрема, відчуження передбачає позбавлення права приватної або комунальної власності та перехід такого права у власність держави за умови відшкодування його вартості, в той же час, процедура вилучення майна стосується тільки державних підприємств, господарських об`єднань та без подальшого відшкодування його вартості. Згідно ч. 1 ст. 4 Закону № 4765-VI, примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради. Статтею 5 Закону № 4765-VI передбачено, що примусове відчуження або вилучення майна, необхідного для відвернення або ліквідації ситуацій, що стали причиною введення правового режиму надзвичайного стану, здійснюється за рішенням органу виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, військового командування, органу місцевого самоврядування, на яких відповідно до указу Президента України про введення правового режиму надзвичайного стану покладено здійснення заходів надзвичайного стану (далі - військове командування, орган, на який покладено здійснення заходів правового режиму надзвичайного стану). Згідно приписів статті 7 Закону № 4765-VI, про примусове відчуження або вилучення майна складається акт. Бланк акта про примусове відчуження або вилучення майна (далі - акт) виготовляється за єдиним зразком, затвердженим Кабінетом Міністрів України. В акті зазначаються: 1) назва військового командування та органу, що погодив рішення про примусове відчуження або вилучення майна, або військового командування чи органу, що прийняв таке рішення; 2) відомості про власника (власників) майна: для юридичних осіб - повне найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код; для фізичних осіб - прізвище, ім`я, по батькові, постійне місце проживання та ідентифікаційний номер у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів, крім осіб, які з релігійних або інших переконань відмовилися від ідентифікаційного номера, про що мають відповідну відмітку у паспорті; 3) відомості про документ, що встановлює право власності на майно (у разі наявності); 4) опис майна, достатній для його ідентифікації. Для нерухомого майна - відомості про місцезнаходження (адреса), для рухомого майна (наземні, водні та повітряні транспортні засоби) - відомості про реєстраційний номер транспортного засобу, марку, модель, номер шасі, рік випуску та інші реєстраційні дані; 5) сума виплачених коштів (у разі попереднього повного відшкодування вартості майна). Акт підписується власником майна або його законним представником і уповноваженими особами військового командування та органу, що погодив рішення про примусове відчуження майна, або військового командування чи органу, що прийняв таке рішення, і скріплюється печатками військового командування та/або зазначених органів. Право державної власності на майно виникає з дати підписання акта. У разі примусового відчуження майна до акта додається документ, що містить висновок про вартість майна на дату його оцінки, яка проводилася у зв`язку з прийняттям рішення про його примусове відчуження. У разі відсутності особи, у якої відчужується або вилучається майно, або її законного представника під час складання акта про примусове відчуження або вилучення майна такий акт складається без її участі. У такому разі власник майна або його законний представник має право на ознайомлення з актом про примусове відчуження або вилучення майна. Примірник акта та документ, що містить висновок про вартість майна, вручаються під розписку особі, у якої відчужується або вилучається майно, або її уповноваженому представнику. Зразок акта про примусове відчуження або вилучення майна затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 31 жовтня 2012 р. № 998 «Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану». З аналізу викладених норм чинного законодавства вбачається, що відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування разом із військовими адміністраціями. Тобто, обласні військові адміністрації і військові частини є тими суб`єктами, що визначають потреби держави в умовах правового режиму воєнного стану, відтак уповноважені вирішувати питання передачі майна на потреби Збройних Сил України та наділені повноваженнями щодо відчуження майна. Указом Президента України від 24.02.2022 року № 68/2022 «Про утворення військових адміністрацій» утворено, зокрема, Черкаську обласну військову адміністрацію. Як вбачається з матеріалів справи, розпорядженням Черкаської обласної військової адміністрації № 97 від 04.03.2022 року відповідно до Законів України «Про місцеві державні адміністрації», «;Про правовий режим воєнного стану», «;Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», «;Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, Указу Президента України від 24.02.2022 № 68/2022 «Про утворення військових адміністрацій», постанови Кабінету Міністрів України від 31.10.2012 № 998 «Деякі питання здійснення повної компенсації за майно, примусово відчужене в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» утворено робочу групу з питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану (далі робоча група) та затверджено її склад за посадами, що додається (а.с. 76-78). Пунктом 2 вищевказаного розпорядження установлено, що основним завданням робочої групи є прийняття рішення щодо передачі, примусового відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану, яке оформляється протоколом. Відповідно до пункту 1.2 Протоколу оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із виконанням заходів правового режиму та воєнного стану від 04 липня 2022 року №183, відповідно до вказаного в листі Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 04.07.2022 року №6663 майна (транспортних засобів) робочій групі здійснити примусове відчуження майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області автомобіля НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. Пунктом 1.3 цього Протоколу визначено, що відчуження майна робочій групі здійснювати шляхом складання акту про примусове відчуження або вилучення майна (далі - акт), відповідного зразка, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 1.4 Протоколу від 04 липня 2022 року №183, у встановленому чинним законодавством порядку визначати вартість відчуженого або вилученого майна. Відповідну інформацію про вартість долучати до матеріалів. Пунктом 1.5 Протоколу від 04 липня 2022 року №183 визначено дане протокольне рішення подати на погодження Черкаській обласній військовій адміністрації, відповідно до вимог пункту 3 розпорядження Черкаської OB А від 04.03.2022 № 97. Відповідно до відомостей, зазначених в Акті про примусове відчуження або вилучення майна від 04.07.2022 №142/01/13-13-05, робочою групою здійснено примусове відчуження транспортного засобу - НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Черкаській області (а.с. 27-28). З системного аналізу наведеного вище законодавства та встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що примусове відчуження або вилучення майна здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією, і таким рішенням в межах цієї справи є саме рішення робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, оформлене протоколом оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із виконанням заходів правового режиму та воєнного стану від 04 липня 2022 року №183, яким безпосередньо ухвалено рішення здійснити примусове відчуження майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області автомобіля НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. (а.с. 24-25). В той же час, позивачем не заявлено в якості позовної вимоги та не оскаржено рішення робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, оформлене протоколом оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із виконанням заходів правового режиму та воєнного стану від 04 липня 2022 року №183, яким майно позивача було відчужено. Натомість, [PERSON] звернувся до суду першої інстанції з позовом, у якому просив, зкорема, визнати протиправним та скасувати акт про примусове відчуження майна або вилучення майна від 04.07.2022 №142/01/13-13-05, складений робочою групою з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку з запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану про примусове відчуження майна (транспортного засобу) НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в., на користь Аварійно-рятувального загону спеціального призначення головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, з приводу чого апеляційний суд зазначає наступне. Так, апеляційний суд звертає увагу на те, що в межах спірних правовідносин акт про примусове відчуження або вилучення майна від 04.07.2022 №142/01/13-13-05 - це документ, в якому викладена інформація, що відображає ситуацію щодо відчуження автомобіля, тобто, за своєю суттю відповідній акт засвідчує/підтверджує факт такого відчуження, однак, такий акт не є рішенням військового командування про відчуження такого автомобіля, останнім є вказане вище рішення робочої групи, завтерджене відповідним органом. Отже, апеляційний суд вважає, що акт про примусове відчуження або вилучення майна не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України, тому він не може бути предметом спору; такий акт є носієм інформації про факт відчуження, документом, який лише складається за наслідком відповідного рішення військового командування, а тому оцінка може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження безпосередньо рішення про відчуження як рішення суб`єкта владних повноважень, а не акту, яким лише зафіксовано факт такого відчуження. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача. Зокрема, частиною першою статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. Відповідно до частини першої статті 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі, зокрема, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. У постанові від 13 березня 2019 року у справі № 820/3713/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» щодо позовних вимог слід тлумачити як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таким чином, вимоги щодо оскарження акту про примусове відчуження або вилучення майна не може бути вирішена судом будь-якої юрисдикції, оскільки акт про примусове відчуження або вилучення майна не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України. Рішення робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану, оформлене протоколом оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із виконанням заходів правового режиму та воєнного стану від 04 липня 2022 року №183, яким майно позивача було відчужено, відображено та реалізовано в акті та видачею відповідного тимчасового талону, який також заявлений як предмет оскарження, однак, останній також не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України, а скасування в порядку адміністративного судочинства акту щодо вилучення та спеціального талону, автоматично не відновить реєстраційні відомості щодо автомобіля та право приватної власності на нього позивача. Фактично, ключою позовною вимогою позивача є зобов`язання Аварійно-рятувального загону спеціального призначення головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області повернути власнику [PERSON] легковий автомобіль марки НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в, та ключі від цього автомобіля, тобто, цей позов і спір заявлений та спрямований на повернення автомобіля НОNDA СR-V, д.н.з. [NUMBER] , 2016 р.в. в приватну власність позивача, який наразі внаслідок рішення робочої групи перейшов у власність держави, що підтверджується відповідним актом. Згідно з ч.3 ст.19 КАС України адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду. Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 17.04.2018 у справі №815/6956/15 публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду. Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів. В межах спірних правовідносин, незалежно від буквального викладу позивачем позовних вимог та учасників справи, порушення своїх прав позивач вбачає у наслідках, які спричинені рішенням військового командування про відчуження автомобіля, і ці наслідки призвели до зміни власника автомобіля, транспортний засіб внаслідок рішення відповідача вибув з приватної власності позивача і перейшов в власність держави, і наразі позивач вчиняє дії, спрямовані на повернення цього автомобіля у свою приватну власність. Відповідно до ч.1 ст.2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. За встановлених вище обставин, колегія суддів дійшла висновку, що провадження у справі за позовом [PERSON] до Черкаської обласної військової адміністрації, Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Черкаській області про визнання протиправним, скасування акту та зобов`язання вчинити дії підлягає закриттю, оскільки заявлені вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а спір фактично спрямований на захист права приватної власності позивача, при цьому, вимоги щодо оскарження безпосередньо рішення про відчуження майна не заявлено. Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для розгляду даного спору по суті, оскільки останній підлягає закриттю. Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. На підставі пункту 3 частини першої статті 315 цього Кодексу суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково. За правилами частини першої статті 319 КАС судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 238 КАС України провадження в справі закривається, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Заслухавши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції доповідь головуючого судді, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзивів на неї, колегія суддів вважає, що з огляду на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню, провадження у справі - закриттю.

Результат розгляду: partial