Рішення адміністративного суду від 2022-07-26 00:00:00+03

ФОП [PERSON] звернулося до суду з вищевказаним \~адміністративним позовом в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у визнати протиправними та скасувати постанову Головного управління Державної служби з питань праці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими особами №ДН5475/1414/АВ-ФС/185 від 10 вересня 2021 року у сумі 300000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що не отримував копії акту інспекційного відвідування, а також повідомлення про розгляд питання щодо накладення на ФОП [PERSON] фінансових санкцій у вигляді штрафу у значному розмірі, що позбавило позивача змоги надати пояснення стосовно суті правопорушень, а також надати відповідні докази на підтвердження своєї позиції. Вказане вплинуло на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про притягнення позивача до відповідальності. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року \~позовні вимоги було задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими особами №ДН5475/1414/АВ-ФС/185 від 10 вересня 2021 року в частині 60 000,00 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Не погодившись з вказаним рішенням суду ФОП [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач зазначив, що \~не отримував копії акту інспекційного відвідування, а також повідомлення про розгляд питання щодо накладення на ФОП [PERSON] фінансових санкцій у вигляді штрафу у значному розмірі, що позбавило його можливості \~доводити свою позицію. Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області також подало апеляційну скаргу в якій просить рішення суду першої інстанції в частині задоволення \~позовних вимог скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Зазначає, що \~позиція суду з приводу неотримання позивачем акту перевірки, що позбавило позивача надати заперечення стосовно виявлених фактів безпідставна, оскільки Головне управління в силу \~вимог п. 23 Порядку 823 не зобов`язано відстежувати отримання копії акту. Також вказує, що \~на час проведення позапланового заходу позивачем не було надано Головному управлінню докази офіційного \~працевлаштування [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У письмовому відзиві на апеляційну скаргу позивача Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області просить відмовити у її задоволенні. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг заявлених позовних вимог, а також правильність застосування \~судом норм матеріального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, \~що апеляційна скарга Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області задоволенню не \~підлягає, а апеляційна скарга позивача підлягає \~\~задоволенню з наступних підстав. \~ З матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанції , що [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) зареєстрований як фізична особа-підприємець 19.06.17 року, номер запису: 22240000000117020, відомості про позивача внесено до Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до відомостей Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності позивача є: 47.11 роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний); 47.19 інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.25 роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах; 47.29 роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах. Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 12.07.2021 року № 1116-П «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)», відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 21.08.2019 року № 823, Положення про головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 року № 84, на підставі рішення керівника органу контролю про проведення інспекційного відвідування, прийнятого за результатами аналізу інформації, отриманої із інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, \~\~на виконання окремого доручення т.в.о. Голови Державної служби України з питань праці від 02.07.2021 року № Д-233/1/4.1-21, наказано провести позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування у фізичної особи-підприємця [PERSON] , код РНОКПП [NUMBER] , місцезнаходження: \~\~ [ADDRESS] , місце здійснення господарської діяльності: [ADDRESS] ; [ADDRESS] ; [ADDRESS] ; [ADDRESS] ; [ADDRESS] ; [ADDRESS] , з питань виявлення неоформлених трудових відносин. У період з 12.07.2021 року по \~\~15.07.2021 року відповідачем було \~\~проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ФОП \~\~ [PERSON] , за результатами якого складено акт від 15.07.2021 року\~ № ДН/5475/1414/АВ, з якого вбачається, що під час здійснення інспекційного відвідування \~\~з питань виявлення неоформлених трудових відносин 13.07.2021 року встановлено наступне. За місцезнаходженням ФОП [PERSON] : [ADDRESS] знаходиться будівля, яка має ознаки занепаду і недогляду. За адресами здійснення господарської діяльності встановлено: 1) Особа 1, продавець-жінка, яка на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу продавця в магазині « [INFO] », що зафіксовано на відео, за адресою [ADDRESS] ; 2) Особа-2, продавець-жінка, яка на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу продавця у кіоску продовольчих товарів за адресою [ADDRESS] , що зафіксовано на відео; 3) Особа-3, продавець-жінка, яка на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу продавця в магазині " [INFO] ", що зафіксовано на відео, за адресою [ADDRESS] ; 4) Особа-4, продавець-жінка, яка на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу продавця у кіоску продовольчих товарів за адресою [ADDRESS] , що зафіксовано на відео; 5) Особа-5, продавець-жінка, яка на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу продавця в магазині продуктів, що зафіксовано на відео, за адресою [ADDRESS] . Продавцем надано відеопояснення, в якому вона повідомила, що підміняє батька, та не є офіційно працевлаштованою у магазині, а лише допомагає своєму родичу. ФОП \~\~ [PERSON] особисто отримано направлення на проведення інспекційного відвідування від 12.07.2021 року № 469-Н та вимогу про надання документів від 12.07.2021 року № ДН5475/1414/НД з терміном надання завірених копій документів до 14.30 год. 14.07.2021 року. Проте, ФОП [PERSON] у встановлений строк не надано \~\~документів, зазначених у вимозі від 12.07.2021 року №ДН5475/1414/НД, що вважається відсутнім підтвердженням щодо офіційного працевлаштування 5 продавців, які здійснювали продаж продуктів харчування у магазинах та кіосках під час проведення інспекційного відвідування, офіційно оформлені не були. Таким чином, вищевказаних п`ятьох працівників офіційно не працевлаштовано на час проведення інспекційного відвідування, при фактичному виконанні роботи продавця продуктів харчування 13.07.2021 року у місцях фактичного здійснення господарської діяльності ФОП \~\~ [PERSON] . Отже, ФОП [PERSON] фактично було допущено до роботи п`ятьох громадян продавців-жінок без укладання трудових договорів, оформлених наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, що порушує вимоги ч. 1 ст. 21 КЗпП України, ч. 4 ст. 24 КЗпП України (з урахуванням змін згідно редакції від 10.06.2021 року, підстава - 1214-ІХ), абзацу першого постановляючої частини ПМКУ № 413 та свідчить про відсутність офіційного працевлаштування п`ятьох працівників. Надалі, першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було розглянуто справу про накладення штрафу та на підставі Акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці від 15.07.2021 року №ДН5475/1414/АВ щодо порушень суб`єктом господарювання [PERSON] законодавства про працю, прийнято постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення \~\~№ ДН5475/1414/АВ-ФС/185 від 10.09.2021 року, якою на позивача накладено штраф \~\~у розмірі 300 000,00 грн. Надаючи оцінку вказаним обставинам справи суд першої інстанції прийшов до висновку, про правомірність застосування до позивача \~штрафу у розмірі 240000грн. відповідно до постанови №ДН5475/1414/АВ-ФС/185 від 10 вересня 2021 року, виходячи з \~факту офіційного працевлаштування лише \~однієї особи \~ [PERSON] , яка виконувала обов`язки продавця \~за адресою: \~ [ADDRESS] . При цьому суд виходив з дотримання \~законодавчо встановленого порядку та процедури проведення перевірки при прийнятті оскарженої постанови. \~ Колегія суддів апеляційного суду частково не погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного. Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Відповідно до пункту 7 цього положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Статтею 1 Закону України від 05.04.2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон №877-V) визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч. 1 ст. 259 КЗпП державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. На реалізацію цієї правової норми постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019р. № 823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок № 823), згідно із п. 2 якого державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів. Відповідно до пункту 1 Порядку № 823 цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України "Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Відповідно до пункту 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів. Відповідно до пункту 5 Порядку № 823 інспекційні відвідування проводяться з таких підстав, зокрема, рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту. Згідно з пунктами 8, 9 Порядку № 823 під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності). Тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів. Відповідно до пункту 10 Порядку № 823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 1) під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення; 4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування. Згідно з пунктом 12 Порядку № 823 інспекторам праці забороняється, зокрема, розголошувати джерело будь-якої скарги, доведеної до їх відома, на недоліки або порушення і повідомляти об`єкту відвідування або його представнику про те, що відвідування було проведено у зв`язку з отриманням такої скарги. Згідно з п. 16, 17 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю. Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України визначається Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 509 від 17.07.2013 ( далі - Порядок № 509). Пунктом 2 Порядку № 509 визначено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи). Згідно з п. 3 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа). Відповідно до п. 4 Порядку № 509 справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд. Згідно з п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. Ключовим правовим питанням у справі є застосування п. 6 Порядку № 509, а саме зміст обов`язку державного органу повідомляти особу, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, а також правові наслідки неповідомлення. Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. Насамперед, апеляційний суд вертає увагу на те, що сумма штрафу за оскарженою постановою складає 300000 грн., який було застосовано до позивача, є суттєвим. Така санкція співмірна з покараннями за злочини. Відповідно до ч. 2 ст. 53 Кримінального кодексу України розмір штрафу визначається судом залежно від тяжкості вчиненого злочину та з урахуванням майнового стану винного в межах від тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, якщо статтями Особливої частини цього Кодексу не передбачено вищого розміру штрафу. Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. Положення п. 6 Порядку № 509 покладає цей обов`язок на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим. Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи. Відповідно до п. 7 Порядку 509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду. Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. При цьому, саме лише надсилання повідомлення (без доказів його отримання) не свідчить про її поінформованість. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи. З огляду на це, обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Таке тлумачення п. 6 Порядку № 509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб. З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні. Відповідно до п. 5 Порядку № 509 у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів. Якщо особа з`явилася на засідання, взяла у ньому участь і не клопотала про відкладення, то несвоєчасність отримання повідомлення (порушення п`ятиденного строку) не є підставою для визнання постанови протиправною. З матеріалів справи вбачається, що акт проведення позапланового заходу та повідомлення про отримання матеріалів для розгляду питання про накладення штрафу позивачу, як того вимагає вищенаведена правова норма вручена не було. Обставин, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення не встановлено. І той факт, що позивач був обізнаний про проведення інспекційного відвідування, як про це зазначає суд першої інстанції зазначених фактів не спростовує. Отже, відповідач не довів, що про час розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований належним чином. За таких обставин, постанова про накладення штрафу була прийнята передчасно, є протиправною і підлягає скасуванню. Відповідно до статті 317 КАС України, підставою для скасування судового рішення повністю або частково, та ухвалення нового рішення у відповідній частині, є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. Оскільки судом першої інстанції не було проаналізовано усіх обставин справи, \~що на думку колегії суддів, призвело до помилковості \~висновків суду про дотримання відповідачем законодавчо встановленого порядку та процедури проведення перевірки та накладення на позивача відповідного штрафу за допущені порушення норм трудового законодавства. Таким чином, рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Результат розгляду: granted