Рішення адміністративного суду від 2022-02-01 00:00:00+02

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ 10 серпня 2021 року фізична особа підприємець [PERSON] звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просила: \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~- визнати протиправним та скасувати акт №225/2.2/21 від 25.06.2021 року Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до ФОП [PERSON] ; - визнати протиправним та скасувати припис №225/2.2./21 від 05.07.2021 року Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до ФОП [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складено акт, відповідно до якого встановлено порушення законодавства, на підставі висновків акту відповідачем винесено припис. Позивач вважає вказаний припис відповідача протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки прийнятий на підставі хибних висновків до яких прийшов відповідач під час проведення позапланового заходу. З огляду на вказане позивач просив задовольнити позовні вимоги. 11.08.2021 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відмовлено у відкритті провадження в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акту №225/2.2/21 від 25.06.2021 року Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до ФОП [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Не погодившись з рішенням суду позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції не надав належної оцінки всім доводам адміністративного позову, також не оцінив оскаржуваний припис відповідача по кожному його пункту на предмет відповідності вимог Закону. Також, позивач посилається на допущення відповідачем порушення вимог закону в частині призначення та проведення перевірки, що свідчить про наявність підстав для скасування припису. Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга \~підлягає \~задоволенню з наступних підстав. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) фізичної особи-підприємця [PERSON] щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складено акт №225/2.2/21 від 25.06.2021 року. Згідно \~з висновками акту №225/2.2/21 від 25.06.2021 року перевіркою було встановлено порушення, відповідно до яких провадження діяльності, що може мати шкідливий вплив на середовище, життєдіяльність та здоров`я людини, а саме: - ст.ст. 44. 70, 105 Водного кодексу України, ст. 164 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України Про охорону земель - територія за адресою: вул. Маршака, 1, м. Кривий Ріг не в повному обсязі обладнана твердим покриттям (територія рампи, майданчик для паркування автомобілів та навантажування розвантажування продукції), зливові поверхні не сплановані, збирання зливових вод не організовано. Локальні очисні споруди зливових вод на підприємстві відсутні. Одночасно з тим. підприємство У розташоване в зоні впливу потенційних забруднювачів навколишнього середовища (місця зберігання відходів, рух транспорту та здійснення робіт з розвантажування (навантажування) продукції та відходів, тощо); - ст. ст. 7, 17, 26, 33 Закону України Про відходи, ст. ст. 24, 55 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища - Під час діяльності утворюються настунні види відходів: будівельні відходи, підходи полімерів, відходи гумовотенічних виробів, відходи брухту чорних та кольорових металів, тверді побутові відходи, макулатура, тощо. Інвентаризація відходів, що утворюються при діяльності підприємства відсутня, норми утворення, їх склад, властивості та ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища не визначено, технічні паспорти відходів відсутні. статзвітність щодо поводження 3 відходами не ведеться, декларація про утворення відходів не складається; - ст. 17 Закону України Про відходи - первинний поточний облік кількості відходів, які утворюються на підприємстві (за формою І -ВТ) не ведеться; - ст. 17 Закону України Про відходи - не влаштовані місця тим часового зберігання всіх видів, що утворюються на підприємстві у відповідності до вимог природоохоронного законодавства; - ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, ст.ст. 8, 11 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності - інформацію та підтверджуючі документи щодо остаточного місця видалення/утилізації всіх видів відходів на розгляд не надано. На підставі висновків акту №225/2.2/21 від 25.06.2021 року Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було винесено припис №225/2.2/21 від 05.07.2021 року, відповідно до якого приписано фізичній особі-підприємцю [PERSON] : - забезпечити здійснення розрахунку податкового зобов`язання з екологічного податку відповідно з вимогами законодавства; - складати статистичну звітність відповідно з вимогами законодавства; - розробити інвентаризацію відходів з урахуванням всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства; - визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини; - розробити та погодити згідно вимог законодавства нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів у технологічних процесах та нормативи питомих показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства; - розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства; - організувати ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1 -ВТ в повному обсязі згідно вимог законодавства; - обладнати місця тимчасового зберігання всіх видів, що утворюються на підприємстві у відповідності до вимог природоохоронного законодавства; - надати на розгляд до Державної екологічної інспекції інформацію та копії документів, які розглядаються в ході Інспекційної перевірки в повному обсязі; Позивач не погодившись із вищевказаним приписом звернувся до суду з адміністративним позовом. Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що перевірка була призначена на підставі заяви позивача про проведення щодо неї перевірки, позивачем допущено перевіряючих до перевірки, відтак підстави для скасування припису з підстав порушення процедури проведення перевірки відсутні. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. Згідно статті 34 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища від 25.06.1991 №1264-ХІІ (далі по тексту Закон України №1264-ХІІ) завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами. Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища. Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі. Частиною 1 статті 20-2 Закону України №1264-XII передбачено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: - про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля; про використання та охорону земель; про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення рослинного світу; про охорону, раціональне використання та відтворення тваринного світу; щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; про природно-заповідний фонд; про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх на утилізацію; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; про біологічну та генетичну безпеку щодо біологічних об`єктів природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі; Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275 (далі Положення №275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно із частиною 1 статті 68 Закону України №1264-XII порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), визначено Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон України №877-V). Статтею 1 Закону України № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій. Відповідно до статті 4 Закону України №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку. Відповідно до частини першої статті 6 Закону України №877-V підставами для здійснення позапланових заходів серед іншого є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням. У частині 1 статті 7 Закону України №877-V закріплено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. Відповідно до частини 2 статті 7 Закону України 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові і засвідчується печаткою. Згідно частини 5 статті 7 Закону України 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю). (частина 6 статті 7 Закону України № 877-V) Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. (частина 8 статті 7 Закону України №877-V). У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються (частина 11 статті 7 Закону України №877-V). Як правильно встановлено судом Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) винесено наказ №990 від 16.06.2021 року Про проведення позапланового заходу фізичної особи-підприємця [PERSON] , відповідно до якого призначено проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України фізичної особи-підприємця [PERSON] місцезнаходження юридичної особи: [ADDRESS] , місцезнаходження суб`єкта господарювання: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.Маршака, 1 прим.81. Наказ винесено згідно зі ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища-. ст. 21 Закону України Про центральні органи виконавчої влади, ст. 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, яке затверджено наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України віл 07.04.2020 № 230, Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), яке затверджено наказом Держекоінспекції України від 01.06.2021 № 254, заяви ФОП [PERSON] від 11.06.2021 (вх. №1749/6.2-21-21 від 14.06.2021) та з метою проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). В матеріалах справи наявні копії заяв позивача із зверненням до відповідача щодо проведення перевірки нежитлового приміщення вбудованого в одноповерхневу будівлю з підвалом загальною площею 988,5 м2, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Тобто, позапланову перевірку було проведено на підставі заяви позивача, відповідно до якої вона просила провести перевірку саме за адресою: [ADDRESS] . \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~На підставі зазначеного наказу уповноваженими особами відповідача у період з 24.06.2021 року по 25.06.2021 року проведено перевірку позивача та за її результатами складено акт від 25.06.2021 року №225/2.2/21. У вказаному акті наведено чіткий перелік допущених позивачем порушень законодавства та підписано без зауважень Отже, за наслідками розгляду справи судом не встановлено порушень відповідачем вимог норм законодавства при проведенні перевірки позивача та оформленні результатів такої перевірки. Доводи позивача з приводу того, що вона не веде господарську діяльність за адресою перевірки із посиланням на текст договору оренди приміщення, відповідно до якого позивач передає в оренду приміщення як фізична особа, а не як ФОП, суд апеляційної вважає необґрунтованими з огляду на наступне. Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань [PERSON] здійснює види діяльності як ФОП, серед яких надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна КВЕД 68.20 ( вказаний як основний). \~Тобто, позивач здійснює саме господарську діяльність з передачі в оренду нерухомого майна. При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що чинне законодавство не вимагає, що передача в оренду нерухомого майна фізичною собою підприємцем, в межах її господарської діяльності, не може відбуватись на підставі договору оренди, який укладений нею як фізичною особою. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Щодо посилань позивача на процедурні порушення, допущені відповідачем під час прийняття припису про усунення порушень суд зазначає наступне. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття рішення необхідно розуміти не як вимоги до самого рішення, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття рішення, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект рішення робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність рішення, а в певних випадках, коли ж йдеться про порушення суто формальні, то вони взагалі не впливають на його дійсність. Таким чином, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення. Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №1640/3394/18 та відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковими для врахування суддів при розгляді даної справи, \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстави для зміни або скасування рішення суду відсутні. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~

Результат розгляду: denied