Рішення адміністративного суду від 2023-03-08 00:00:00+02

Позивач [PERSON] 17.08.2022 року звернувся до суду з позовом до відповідача Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області (далі ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області), в якій просить - визнати відмову ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, оформлену листом \~\~від 09.08.2022 року за №4901-4823/4909, в оформленні і направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області (далі ГУ ПФУ у Дніпропетровській області) оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії [PERSON] , станом на 01.01.2022 року з урахуванням усіх складових грошового забезпечення, визначених у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2020 року по справі №160/12275/19, \~та премії у розмірі 100 відсотків посадового окладу станом на 01.01.2022 року відповідно до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.10.2020 року по справі № 160/5193/20, та раніше наданих довідок (набутого права) про грошове забезпечення для перерахунку пенсії [PERSON] , наданих ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області станом на 01.04.2012 року та від 15.05.2015 року №102 протиправною; - зобов`язати ГУ ДСНС у Дніпропетровській області провести з 01.01.2022 року перерахунок розмірів посадового окладу, окладу за спеціальним званням та інших складових грошового забезпечення за відповідною посадою [PERSON] , виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом від 01.01. 2022 року для обрахунку окладів в розмірі 2393 грн, з урахуванням усіх складових грошового забезпечення, визначених у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2020 року по справі №160/12275/19, \~\~та премії у розмірі 100 відсотків посадового окладу станом на 01.01.2022 року, вказаної \~\~відповідно до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.10.2020 року по справі №160/5193/20, та раніше наданих довідок (набутого права) про грошове забезпечення для перерахунку пенсії [PERSON] , \~наданих ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області станом на 01.04.2012 року та від 15.05.2015 року №102. В обґрунтування позову зазначив, що\~ з 2007 року отримує пенсію за вислугою років відповідно до\~ Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» (далі Закону №2262-ХІІ), відповідачем протиправно відмовлено у виготовленні оновленої довідки про розмір усіх видів його грошового забезпечення станом на 01.01.2022 року. \~\~\~ У відзиві на позов відповідач зазначає, що станом на день звернення\~ [PERSON] із заявою про видачу оновленої довідки, підстави для видачі такої довідки були відсутніми. Просить в позові відмовити. Рішенням\~ Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.10.2022 року позов задоволено частково, визнана протиправною відмова ГУ ДСНС у Дніпропетровській області листом від 09.08.2022 року за №4901-4823/4909 в оформленні і направленні до ГУ ПФУ у Дніпропетровській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії [PERSON] , станом на 01.01.2022 року, з урахуванням усіх складових грошового забезпечення, визначених у рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.02.2020 року по справі №160/12275/19, \~\~та премії у розмірі 100 відсотків посадового окладу станом на 01.01.2022 року, вказаної у відповідності до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.10. 2020 року по справі № 160/5193/20, та раніше наданих довідок (набутого права) про грошове забезпечення для перерахунку пенсії [PERSON] , наданих ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області станом на 01.04.2012 року та від 15.05.2015 року №102; зобов`язано відповідача оформити Довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії [PERSON] станом на 01.01. 2022 року згідно примітки до додатку № 1 та № 14 постанови КМУ від 30.08. 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»( далі постанови № 704) стосовно посадового окладу, визначеного виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022 року, встановленого згідно Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік», помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт 3,68, встановлений для 34 тарифного розряду, згідно додатку № 1 постанови № 704 та окладу за спеціальне звання «підполковник внутрішньої служби», визначений виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого згідно Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» станом на 01.01. 2022 року, помноженої на тарифний коефіцієнт 0,80 встановлений для спеціального звання «підполковник внутрішньої служби» згідно додатку № 14 \~, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення та направити зазначену Довідку до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області для перерахунку йому пенсії. В іншій частині позовних вимог відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем \~подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду через порушення норм матеріального права та відмовити в задоволенні позову. Відзив на апеляційну скаргу позивач не направив. Здійснюючи перевірку оскарженого рішення суду першої інстанції, колегія суддів керується приписами\~ ст. 242 КАС України, відповідно до яких рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Перевірка рішення суду судом апеляційної інстанції здійснюється в межах доводів апеляційної скарги відповідача, як це передбачено\~ ст.308 КАС України, справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до положень\~ ст. 311 КАС України. Суд апеляційної інстанції при перегляді справи в апеляційному порядку виходить з наступного. \~ Як встановлено судом першої інстанції, [PERSON] проходив службу у ГУ ДСНС \~у Дніпропетровській області \~06.08.2007 року звільнений зі служби, з 07.08.2007 року позивач перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Дніпропетровській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 року \~№2262-ХІІ (далі Закон №2262-ХІІ). На звернення \~\~позивача від 11.07.2022 року про виготовлення оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку з 01.01.2022 року пенсії у зв`язку з збільшенням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в зрівнянні з розміром цього ж соціального стандарту станом на 01.01.2018 року, відповідач листом \~від 09.08.2022 року за №4901-4823/4909 відмовив у виготовленні довідки за відсутністю законодавчо визначених підстав. Позивач, вважаючи, що ГУ ДСНС у Дніпропетровській області протиправно відмовлено у виготовленні оновленої довідки про грошове забезпечення, звернувся з цією позовною заявою до суду. Згідно з приписами ч.1 ст. 9 Закону України від 20.12.1991 року №2011-XII "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (далі Закон №2011-XII) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів. Згідно із ч. 2, 3 ст. 9 Закону №2011-ХІІ, до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону. Відповідно до ч.4 ст. 9 Закону 2011-ХІІ грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються КМ України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України. КМ України 30.08.2017 року прийнято Постанову № 704, якою, зокрема затверджено: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14. Постановою №704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу. Пунктом 2 цього нормативного документу установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Додатком 1 до Постанови № 704 визначено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу. Пунктом 4 цієї постанови Уряду (в первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14. Також додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. КМ України 21.02.2018 ухвалив постанову № 103, пунктом 6 якої внесено зміни до постанов КМ України, що додаються. Зокрема, п. 4 Постанови №704 \~\~викладено в такій редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14». Таким чином, на момент набрання чинності Постановою № 704 (01.03.2018) п. 4 було викладено в редакції змін, викладених згідно із п. 6 Постанови № 103, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14». Отже, станом на 01.03.2018 року п. 4 Постанови № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01. 2018 року. Водночас, Закон України від 05.10.2000 №2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі - Закон №2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів, спрямованих на реалізацію закріплених Конституцією України та законами України основних соціальних гарантій, згідно із положеннями ст. 1 якого державні соціальні стандарти - це встановлені законами, іншими нормативно-правовими актами соціальні норми і нормативи або їх комплекс, на базі яких визначаються рівні основних державних соціальних гарантій. У свою чергу базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (стаття 6 Закону № 2017-III). Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Разом з цим, згідно ч. 2 ст. 92 Конституції України виключно законами України встановлюються, Державний бюджет України і бюджетна система України (п. 1) та порядок встановлення державних стандартів (п. 3). Також слід зазначити, що п.8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» \~\~встановлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 01.01.2018 року. Натомість Закон України від 14.11.2019 № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (далі - Закон № 294-IX) таких застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2018 року на 2020 рік, не містить. Закон України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" та Закон України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" таких застережень щодо застосування як розрахункової величини встановленого на 01.01. 2018 року для визначення, зокрема грошового забезпечення, не містять. Тобто, положення п. 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно із Постановою № 704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01. 2018 року до 01.01.2020 року - набрання чинності Законом № 294-IX, не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили. Відповідно до ст. 7 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. У разі невідповідності правового акту Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України. Отже, з огляду на визначені в ч.3 ст. 7 КАС України правила, а також враховуючи на те, що з 01.01.2020 року положення п. 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений законодавцем на відповідний рік, у тому числі для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів, до спірних правовідносин підлягає застосуванню п. 4 Постанови № 704 в частині, що не суперечить нормативно-правовому акту, який має вищу юридичну силу - Закону № 294-IX із використанням для визначення розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік). Вищезазначені правові висновки викладені, зокрема, в постановах Верховного Суду від 14.09.2022 року у справі № 500/1886/21 та від 02.08.2022 у справі №440/6017/21, від 19.10.2022 року у справі № 400/6214/21. Вищенаведене залишилось поза увагою суду першої інстанції, внаслідок чого суд першої інстанції, розглядаючи справу по суті, та частково задовольняючи позов, необґрунтовано вийшов за межі позовних вимог, що є підставою для зміни судового рішення.

Результат розгляду: partial