Рішення адміністративного суду від 2023-02-03 00:00:00+02

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "М`ясна садиба" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним судом до Львівської митниці, в якому просив суд: - визнати протиправним та скасувати рішення Галицької митниці Державної митної служби №UA 209000/2021/210010/2 від 26.04.2021; - стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби \~96305,29грн. \~грн. 29 коп. на користь ТОВ "М`ясна садиба" \~надмірно сплаченої митної вартості. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що при здійсненні митного оформлення ТОВ "М`ясна садиба" для підтвердження митної вартості конкретної поставки товару та її визначення за основним методом - ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) було надано усі документи, які передбачені чинним законодавством. Однак, незважаючи на надані документи, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA 209000/2021/210010/2 від 26.04.2021 відповідачем визначено більшу митну вартість товарів, на підставі резервного методу визначення митної вартості. Позивач вважає, що вказане рішення про коригування митної вартості є протиправним та підлягає скасуванню. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2022 позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Галицької митниці Державної митної служби №UA 209000/2021/210010/2 від 26.04.2021. В іншій частині позовних вимог - відмовлено. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "М`ясна садиба" \~судовий збір у розмірі 4540,00 грн. Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем Львівською митницею подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2022 скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що з метою обрання методу для визначення митної вартості Львівською митницею послідовно розглянуто можливість застосування методів 2а-2г та встановлено відсутність можливості застосування методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст. 60 МКУ) з причин відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні товари, методу 2в (ст. 62 МКУ) та методу 2г (ст. 64 МКУ) з причин відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Для визначення митної вартості обрано резервний метод. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували: Інформація Асоціації "Всеукраїнська асоціація імпортерів мяса та мясопродукції" від 12.04.2021 та МД \~UA209170/2021/28103 від 12.04.21, UA204120/2021/7827 від 27.01.21, UA209170/2021/28218 від 12.04.21, UA209170/2021/28218 від 12.04.21. Також зазначає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є законним та обґрунтованим, винесеним відповідно до чинного законодавства. Крім того, відповідач вказує, що судом першої інстанції помилково стягнуто з відповідача в повному обсязі суму судового збору у розмірі 4540,00 грн., оскільки судом задоволена лише 1 немайнова вимога, а відтак надмірно стягнуто судовий збір у розмірі 2270,00 грн. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань \~від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю. Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає \~задоволенню в частині стягнення судових витрат, в іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, з урахуванням наступного. Матеріалами справи встановлено, що \~24.03.2021 між ТОВ "М`ясна садиба" (покупець) та BIURO HANDLOWE HAND-FOOD KRZYSZTOF SZEWCZUK (Продавець) укладено Контракт №24/03/21 від 24.03.2021. Згідно п. 1.1. Контракту Продавець зобов`язується продати, а Покупець прийняти та оплатити охолоджене та заморожене м`ясо птиці (включаючи субпродукти) згідно інвойсу, які є невід`ємною частиною цього контракту і підписується на кожну партію товару. Згідно п. 2.2. ціна і загальна сума контракту вказується в інвойсах, що були виписані на протязі дії контракту та є невід`ємною частиною даного контракту. Згідно п. 4 1. Оплата здійснюється шляхом перерахування суми на розрахунковий рахунок Продавця на умовах 100 % передоплати на підставі проформи-інвойсу за день до завантаження товару або по факту поставки товару. На підставі рахунку-проформи № 109/ЕХ/2021 від 30.03.2021, ТОВ "М`ясна садиба" проведено оплату товару (м`ясо курей свійських) на загальну суму 10742,70 евро, що підтверджується копією платіжного доручення №5 від 16.04.2021 з відміткою банку. 21 квітня 2021 року під час декларування вказаного товару у порядку, встановленому Митним кодексом України, позивачем була заявлена митна вартість товару, визначена ним самостійно та перераховано передплату митних платежів у сумі 118000,00 грн. В подальшому, на письмову вимогу відповідача, для визначення митної вартості позивачем подавалися наступні документи: рахунок-проформа №109/ЕХ/2021 від 30.03.2021, платіжне доручення в іноземній валюті № 5 від 16.04.2021, що підтверджує сплату за поставлений товар, контракт на поставку товару № 24/03/21 від 24.03.2021, комерційна пропозиція від 30.03.2021, прайс-лист від 30.03.2021, висновок про відповідність цінових умов контракту поточній кон`юнктурі ринку № 24/03/21 від 24.03.2021, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (лист Державного підприємства "Укрпромзовнішекспертиза" № 827 від 23.04.2021), сертифікат якості товару від 20.04.2021, лист-пояснення ТОВ "М`ясна садиба" від 23.04.2021. За результатами проведеного опрацювання митним органом встановлено наступне: - розбіжності між фактурною вартістю та вагою брутто/нетто товару у рахунку-проформі №109/EX/2021 від 30.03.2021 (10742,70 Євро) та рахунку-фактурі №303/EX/2021 від 20.04.2021 (10290,90 Євро). У платіжному дорученні в іноземній валюті №5 від 16.04.2021, яке подано до митного оформлення за МД №UA209140/2021/040156, зазначено суму плати (10742,70 Євро) відповідно до виставленого рахунку-проформи №109/EX/2021; - відповідно до CMR від 21.04.2021 місцем розвантаження товару зазначено Харків, у заявці на транспортування вантажу в міжнародному сполученні транспортним засобом з реєстраційним номером BC0776HX/BC2357XM зазначено місто Львів; - висновок експерта №К827 від 23.04.2021 не містить роздруківки з сайтів із відповідною ціновою інформацією; у ході аналізу при здійсненні розрахунку цінових значень товару не надано обґрунтування щодо застосування коефіцієнтів; при постачанні товару не досліджувалася вартість поставки товару за маршрутом. Зокрема, експертом у висновку одним із джерел інформації, для визначення вартості товару (частини тушок (курей свійських), заморожені), зазначено сайт "agrohandel.p". На даному сайті здійснюється продаж сільськогосподарської техніки, а не продуктів харчування, тому відповідач зазначив, що висновок експерта №К827 від 23.04.2021 митниця не може взяти до уваги, як джерело інформації для підтвердження вартості товару; - відповідно до інформації наданої Асоціацією "Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції" від 12 квітня 2021 року, встановлено рівень цін на м`ясну продукцію, що не відповідає рівню вартостей заявлених декларантом. 26 квітня 2021 року під час митного оформлення товару Галицькою митницею Державної митної служби прийнято рішення №UA209000/2021/210010/2 від 26.04.2021 про коригування заявленої ТОВ "М`ясна садиба" митної вартості товару, що був імпортований позивачем відповідно до контракту №24/03/21 від 24.03.2021. Різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні склала 96305,29 грн. Матеріалами справи встановлено, що при визначенні митної вартості товару у оскаржуваному рішенні джерелом інформації для коригування митної вартості слугували: Інформація Асоціації "Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції" від 12 квітня 2021 року та МД UA209170/2021/28103 від 12.04.21, UA204120/2021/7827 від 27.01.21, UA209170/2021/28218 від 12.04.21, UA209170/2021/28218 від 12.04.21. Позивач не погодився з визначеною відповідачем митною вартістю, винесеним рішенням №UA209000/2021/210010/2 від 26.04.2021 \~та звернувся до суду. Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності та необхідності скасувати рішення Галицької митниці Державної митної служби №UA 209000/2021/210010/2 від 26.04.2021 та необхіності стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача на користь ТОВ "М`ясна садиба" \~судовий збір у розмірі 4540,00 грн. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання протиправним та скасування рішення Галицької митниці Державної митної служби №UA 209000/2021/210010/2 від 26.04.2021, враховуючи наступне. Відповідно до положень ч. 1 ст.257 Митного кодексу України \~декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При цьому, п.23 ч.1 ст. 4 Митного кодексу України \~\~передбачено, що митним оформленням є виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Митні формальності, відповідно до п. 29 ч.1 ст. 4 Митного кодексу України, становлять сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи. Як передбачено положеннями ст.248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію. Згідно з ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості щодо митної вартості товарів та методу її визначення. Вартість товарів, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та використовується для митних цілей, виходячи з положень ч.1 ст.49 Митного кодексу України, є митною вартістю товарів, що переміщуються через митний кордон України. Відповідно до ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому \~\~розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Згідно з ч.2 ст.52 Митного кодексу України \~декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або надання органу доходів і зборів додаткової інформації. Одночасно з митною декларацією у випадках, передбачених митним кодексом України, виходячи з ч.1 ст.53 Митного кодексу України, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій \~\~статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Згідно з ч.1 ст.54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Відповідно до приписів ч. 3 ст.53 Митного кодексу України підставами для видання органом доходів і зборів письмової вимоги про подання платником додаткових документів є: 1) розбіжності у вже наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) наявність ознаки підробки поданих документів; 3) відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Крім того, положеннями ч.4 ст.53 Митного кодексу України визначено, що обґрунтоване припущення Митниці про існування взаємозв`язку між продавцем і покупцем дозволяє додатково витребувати інформацію, зокрема, про вартість товару в звичайних умовах. Відповідно до ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму Імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій \~статті 58 цього Кодексу. Якщо органом доходів і зборів виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів,

Результат розгляду: partial