Рішення адміністративного суду від 2022-11-03 00:00:00+02

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі за текстом\~ позивач, ГУ ДСНС у Харківській області) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Городянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області (далі за текстом\~ відповідач, Городянська гімназія), у якому просило суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі Городянською гімназією Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області, за адресою: Харківська обл., Богодухівський р-н, с. Городнє, вул. Шевченка, 71, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Позовні вимоги мотивовано тим, що в ході перевірки будівлі Городянської гімназії були виявлені численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та в подальшому можуть призвести до тяжких наслідків у сфері пожежної безпеки, що у свою чергу, є підставою для застосування санкцій за порушення вимог законодавства з питань пожежної безпеки. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 у справі №\~520/19116/21 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Городянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду задоволено. Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі Городянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, с.\~Городнє, вул.\~Шевченка, 71, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв, відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 у справі №\~520/19116/21 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування вимог апеляційної скарги послався на фактичне усунення порушень, виявлених перевіркою, під час розгляду справи судом першої інстанції, що є підставою для відмови в задоволенні позову. Пояснив, що з огляду на неповідомлення Городянської гімназії належним чином про розгляд справи в суді першої інстанції, докази усунення порушень, виявлених під час перевірки, не було подано до суду першої інстанції. При цьому, відповідач вважає, що виявлені під час перевірки порушення не створюють безпосередню загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки таку загрозу можуть становити лише недоліки, які безпосередньо можуть призвести до пожежі, зокрема, проблеми з електрикою, а таких недоліків виявлено не було. Також апелянт вказує на те, що до закінчення строку на усунення порушень, який визначений у приписі позивача про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, звернення ГУ ДСНС у Харківській області з вищевказаними вимогами є передчасним. Позивач правом на подання відзиву до суду апеляційної інстанції не скористався. Судом апеляційної інстанції встановлено, що рішенням Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області від 01.11.2021 Городянська гімназія Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області реорганізована у Козіївський ліцей Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі\~КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Колегія суддів, вислухавши суддю\~\~доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав. Судом першої інстанції встановлено, що Городнянська гімназія Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області здійснює свою діяльність за адресою: Харківська обл., Богодухівський р-н, с. Городнє, вул. Шевченка, 71. На підставі наказу №\~2 від 15.06.2021 «Про проведення позапланових перевірок об`єктів, посвідчення на проведення перевірки №116 від 22.06.2021 (копія а.\~с.\~10), була проведена позапланова перевірка щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо Городнянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області за адресою: Харківська обл., Богодухівський\~р н, с. Городнє, вул. Шевченка, 71. За результатами перевірки складено акт №\~63 від 02.07.2021 (копія а.\~с.\~16-24). У ході перевірки Городнянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області встановлено, що об`єкт перевірки експлуатується з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей: будівлі закладу не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ); дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) їдальні не піддані вогнезахисному оброблянню (порушено перший пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ); об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопроводом (порушено пункт 2.1 глави 2 розділу V ППБУ); приміщення спортивної зали має один евакуаційний вихід (порушено пункт 2.26 глави 2 розділу III ППБУ). Позивач є органом, який здійснює прогнозування ймовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику та здійснює районування підвідомчій йому території щодо ризику виникнення надзвичайних ситуацій. Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з наявності підстав для зупинення експлуатації будівлі Городянської гімназії шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання, з огляду на відсутність доказів усунення виявлених в ході перевірки позивачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для зупинення експлуатації будівлі Городянської гімназії (Козіївського ліцею) з огляду на таке. Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України від 05.04.2007 №\~877 V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Частиною 1 статті 4 Закону №\~877 V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Відносини, пов`язані з захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту урегульовано Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №\~5403 VI (далі за текстом\~ КЦЗ України). Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи. Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону. Відповідно до пунктів 11 та 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. (ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України). Згідно з частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, серед іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України). Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту. Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №\~1417 затверджені Правила пожежної безпеки України (далі по тексту ППБУ), які встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (абз.\~1 п.\~1 розділу\~І). Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п.\~2 розділу\~І). В силу приписів пункту\~4 розділу\~I ППБУ пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж. Відповідно до абзацу 1 п. 2.5 розділу III ППБУ у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Пунктом\~2.26 розділу\~III ППБУ установлено, що у приміщенні, яке має один евакуаційний вихід, дозволяється одночасно розміщувати (дозволяється перебування) не більше 50 осіб. Згідно з пунктом\~1.2 розділуППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Положеннями пункту\~2.1 розділу\~V ППБУ передбачено, що зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: 1) відповідальними за технічний стан пожежних гідрантів, установлених на мережі водопроводу населених пунктів, є відповідні служби (організації, установи), які утримують ці мережі водопроводу, а на території підприємств\~ їх власники або орендарі; 2) пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями; 3) у разі відключення ділянок водопровідної мережі та гідрантів або зменшення тиску мережі нижче за потрібний необхідно сповіщати про це пожежно-рятувальні підрозділи; 4) для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальній особі, визначеній у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу; 5) пожежні гідранти і водойми повинні мати під`їзди з твердим покриттям. У разі наявності на території об`єкта або поблизу нього (у радіусі до 200 м)\~природних або штучних вододжерел до них повинні бути влаштовані під`їзди з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 x 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь-якої пори року; 6) витрачений під час гасіння пожежі протипожежний запас води з резервуарів має бути відновлений у строк не більше ніж: 24 год.\~ у населених пунктах і на промислових підприємствах з будівлями за вибухопожежною та пожежною небезпекою категорій А, Б та В; 36 год.\~ на промислових підприємствах з будівлями за пожежною небезпекою категорій Г та Д; 72 год.\~ у сільських населених пунктах і на сільськогосподарських підприємствах. Для промислових підприємств із витратами води на зовнішнє пожежогасіння до 20 л/с включно допускається збільшувати час відновлення пожежного об`єму води: до 48 год.\~ для будівель категорій Г та Д; до 36 год.\~ для будівель категорії В; 7) пожежні резервуари (водойми) та їх обладнання повинні бути захищені від замерзання води. Узимку для забирання води з відкритих вододжерел слід встановлювати утеплені ополонки розміром не менше 0,6 x 0,6 м, які мають утримуватись у зручному для використання стані; 8) підтримання у постійній готовності штучних водойм, водозабірних пристроїв, під`їздів до вододжерел покладається: на підприємстві\~ на його власника (орендаря); у населених пунктах\~ на органи місцевого самоврядування; 9) біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення\~ згідно з підпунктом 8 цього пункту) покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта\~ літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми\~ літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми; 10) водонапірні башти повинні бути забезпечені під`їздом з твердим покриттям і пристосовані для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпус водонапірної башти слід наносити позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою; 11) не допускається використовувати для побутових, виробничих та інших господарських потреб протипожежний запас води, що зберігається в резервуарах, водонапірних баштах, водоймах та інших ємнісних спорудах. Керівники органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, власники об`єктів з масовим перебуванням людей зобов`язані встановлювати у населених пунктах, на підприємствах, в установах і організаціях, у місцях масового перебування людей сигнально-гучномовні пристрої, електронні інформаційні табло, а також у службових і виробничих приміщеннях (у тому числі в навчальних та інтернатних закладах, закладах охорони здоров`я, пенітенціарних установах, на підприємствах, в установах і організаціях, що надають послуги особам з інвалідністю та іншим маломобільним групам населення, або за місцем роботи зазначених осіб)\~ радіотрансляційні точки для передачі інформації з питань цивільного захисту. (п.\~25 Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 №\~733). Таким чином, установлені під час проведення перевірки недоліки дійсно порушують норми пожежної безпеки, передбачені, зокрема, приписами ППБУ. Колегія суддів зауважує, що встановлені в акті від 02.07.2021 №\~63 порушення, які зумовили звернення до суду з цим позовом, створюють небезпеку для життя та здоров`я як людей (в тому числі неповнолітніх дітей), які перебувають у приміщенні Козіївського ліцею, так і осіб, які будуть ліквідувати пожежу у разі її виникнення. Позивач, звертаючись до суду, чітко вказав, у чому саме полягає загроза для життя та здоров`я людей, які знаходяться в приміщенні Козіївського ліцею та до яких наслідків може призвести подальше існування тих порушень, які зафіксовані в акті перевірки. Згідно з першим реченням статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів. Відповідно до статті\~3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. В силу статті\~3 Закону №\~877-V державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності. Згідно з пунктами\~1, 3 та 4 частини\~1 статті\~7 КЦЗ України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій. За визначенням пунктів\~25, 32 та 33 статті 1 КЦЗ України небезпечна подія\~ подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; пожежа\~ неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища; пожежна безпека\~ відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Враховуючи викладене, пожежа є небезпечною подією, а загроза виникнення пожежі, проти якої не заперечує відповідач, у разі перебування людей на об`єкті, і є тим чинником, що призводить до загрози їх життю та здоров`ю. В свою чергу забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення. Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій, та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення, створює перешкоди для протидії надзвичайній ситуації, мінімізації негативних наслідків. Колегія суддів зауважує, що орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, за наявності відповідних підстав звертається до суду незалежно від видачі приписів, розпоряджень чи постанов, якими зобов`язує суб`єкт господарювання усунути відповідні порушення. Такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Крім того, застосування до відповідача заходу реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Враховуючи вищенаведене, слід прийти до висновку, що порушення, виявлені під час перевірки Городнянської гімназії, у своїй сукупності становлять загрозу життю людей, які перебувають у цих приміщеннях, оскільки у разі виникнення пожежі призведуть до швидкого розповсюдження вогню та продуктів горіння, створять перешкоди евакуації людей, ускладнять роботу фахівців та працівників закладу та уповільнять роботу щодо гасіння пожежі, що в свою чергу вимагає вжиття заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі. Доводи апелянта про те, що виявлені перевіркою порушення не створюють небезпеки для життя та здоров`я людей, колегія суддів вважає неприйнятними, оскільки в силу пункту\~1 частини\~1 статті\~70 КЦЗ України недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, є беззаперечною підставою для звернення позивача до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №\~810/2400/18, від 16.05.2019 у справі №\~812/1296/18, від 07.08.2019 у справі №\~810/1820/18, від 26.02.2020 у справі №\~826/7073/18, від 27.02.2020 у справі №\~560/2619/19, від 19.02.2020 у справі №\~804/5713/16, від 23.01.2020 у справі №\~814/1272/18. Відповідач у апеляційній скарзі посилається на неналежне повідомлення його про розгляд справи, що призвело до необізнаності, унаслідок чого апелянт був позбавлений можливості подати до суду докази усунення виявлених в ході перевірки позивачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Колегія суддів вважає такі доводи відповідача необґрунтованими, виходячи з наступного. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.10.2021 (а.\~с.\~37\~ \~38) відкрито провадження у справі №\~520/19116/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Порядок повідомлення сторін про відкриття та розгляд справи в порядку письмового позовного провадження в адміністративному судочинстві регламентований КАС України та Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №\~814. Відповідно до пункту 2 розділу XI Інструкції від 20.08.2019 №\~814 учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення, засвідчена відповідно до вимог Інструкції, надсилається у порядку, визначеному законом. Положеннями частини 5, пункту 3 частин 6 та 7 статті 251 КАС України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє. Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.\~с.\~41) Борисенко 25.10.2021 отримала за довіреністю ухвалу суду першої інстанції про відкриття спрощеного провадження від 20.10.2021, що підтверджується підписом Борисенко у вказаному повідомленні. Згідно з наданою апелянтом копією витягу з ЄДРЮОФОПГФ [PERSON] обіймає посаду директора Городянської гімназії (Козіївського ліцею). Також, [PERSON] підписала акт від 02.07.2021 №\~63 (а.\~с.\~16\~ \~24), що також підтверджує її посаду. Таким чином, відповідач був належним чином повідомлений про відкриття провадження в справі за правилами письмового позовного провадження та знав про розгляд справи, а тому доводи апелянта про неподання доказів усунення порушень вимог пожежної безпеки під час розгляду справи в суді першої інстанції внаслідок необізнаності з фактом наявності такої справи в суді є такими, що спростовуються дослідженими матеріалами справи. 08.09.2022 відповідач подав до апеляційного суду заяву про долучення до матеріалів справи доказів, у якій просив долучити акт Богодухівського управління Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Харківській області №18 від 27.01.2022. Дослідивши зазначений вище доказ колегія суддів установила, що перевірка, за результатами якої складено зазначений акт, проведена після ухвалення рішення судом першої інстанції у справі. Акт містить відомості про результати позапланової перевірки будівлі, у якій розташований [ADDRESS] ), яка проводилась з 26.01.2022. по 27.01.2022. На час розгляду справи в суді першої інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано. Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для повного зупинення (заборони) експлуатації будівлі Городянської гімназії Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, с.\~Городнє, вул.\~Шевченка, 71, шляхом її знеструмлення, опечатування пристроїв, відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цієї будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, колегія суддів зазначає, що порушення, які зумовили звернення позивача з цим позовом, були остаточно усунуті в ході апеляційного розгляду справи, що підтверджується актом № №18 від 27.01.2022. Фактичне усунення таких порушень після винесення рішення судом першої інстанції не може бути визнано підставою для скасування по суті вірного рішення суду першої інстанції, оскільки під час його винесення такі обставини не існували. Разом з цим колегія суддів зауважує, що станом на момент прийняття цієї\~постанови\~у позивача вже відсутні підстави для виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 у справі №\~520/19116/21, оскільки відповідачем повністю усунуті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим таке рішення суду першої інстанції не підлягає виконанню. Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи. Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують. Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду\~ без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied