Рішення адміністративного суду від 2022-08-04 00:00:00+03

[PERSON] звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якому просив: - визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017. Позов обґрунтовано тим, що відповідачем необгрунтовано та з порушенням норм чинного законодавства винесено оскаржуване рішення. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2022 року позовні вимоги задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва [PERSON] про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017. Відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити. У апеляційній скарзі, відповідач зазначає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області виконала всі передбачені процедурою прийняття рішення, з огляду на вчинення позивачем дисциплінарного проступку як адвокатом та винесла законне та обгрунтоване рішення про припинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017. У відзиві на апеляційну скаргу позивачем зазначено про те, що оскільки відповідачем не було визначено у рішенні об`єктивну сторону дисциплінарного проступку у діях позивача, що свідчить про протиправність оскаржуваного рішення. До того ж, позивач звертає увагу на те, що відповідачем було істотно порушено процедуру розгляду дисциплінарної палати, що вказує на необгрунтованість викладених у апеляційній скарзі доводів. Також позивач просить розглядати справу за його участі та допитати його у якості свідка. У відповідності до пункту 20 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин. Пунктом 6 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Враховуючи, що позивачем пред`явлено вимоги, які у відповідності до частини шостої статті 12 КАС України належать до справ незначної складності, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2021 дану справу призначено за правилами спрощеного позовного провадження, та ухвалою від 12 квітня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання про виклик свідків. При цьому, слід зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи. З урахуванням предмету спору та тієї обставини, що відповідно до вимог статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України сторони не позбавлені права подати будь-які письмові пояснення та докази в підтвердження власної позиції, враховуючи, що дана справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), з огляду на положення п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, та як наслідок підстави для допиту позивача у якості свідка також відсутні. Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи, 16 листопада 2020 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області за вх. №1437 надійшла скарга майора поліції [PERSON] стосовно поведінки адвоката [PERSON] та вирішення питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. У свою чергу, 17 листопада 2020 року скаргу передано до дисциплінарної палати КДКА Київської області для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката [PERSON] . Як наслідок, 27 січня 2021 року відповідачем прийнято рішення №21/2021 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката [PERSON] та призначено її до розгляду. 30 червня 2021 року Вишою Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури прийнято рішення №VІ-011/2021, яким скаргу адвоката [PERSON] залишено без задоволення, а рішення №21/2021 від 27.01.2021 - без змін. За результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката [PERSON] відповідачем 29.09.2021 прийнято рішення №200/2021, яким вирішено притягнути адвоката [PERSON] (Свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2, 3, 5 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». У свою чергу, застосовано до [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням відомостей з Єдиного реєстру адвокатів України. У зв`язку із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю - припинено право на зайняття адвокатською діяльністю адвоката [PERSON] з дня винесення цього рішення, шляхом анулювання Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017. Не погоджуючись з таким рішенням відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки відповідачем не доведено порушення адвокатом [PERSON] присяги адвоката України та невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов`язків, тому безпідставним притягненням його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю. Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI). Відповідно до ст. 2 Закону №5076-VI недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування. Статтею 33 Закону № 5076-VI передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. За правилами статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку. Згідно з частиною першою статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. У той же час, статтею 37 Закону №5076-VI встановлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі. Частиною першою статті 39 Закону № 5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таким чином, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки. При цьому, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (частина перша статті 42 Закону № 5076-VI). З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції Кулицьким Д. подано дві скарги на протиправну поведінку адвоката [PERSON] від 06.11.2020 №23908/125/48-2020, яка зареєстрована Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області за вх. №1437 від 16.11.2020 та скарга, яка була подана до Ради адвокатів Житомирської області за ЖШ72/125/48-20 від 16.10.2020, що підтверджується супровідним листом від 27.10.2020 №120 про направлення вказаної вище скарги за належністю до Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Київської області. У той же час, на вимогу ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2021 відповідачем не було надано до суду копії скарги слідчого відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції Кулицького Д. №22172/125/48-20 від 16.10.2020 на протиправну поведінку адвоката [PERSON] , яка була подана скаржником до Ради адвокатів Житомирської області, а також не було надано доказів її розгляду. У відповідності до пункту 18 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальністю, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 30.08.2014 №120, не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними. З огляду на вказане, Рада адвокатів Житомирської області повинна була повернути скаргу слідчого відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції Кулицького Д. №22172/125/48-20 від 16.10.2020, а не направляти її за належністю до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області. Разом з тим, оскільки предметом розгляду у даній справі є лише рішення від 29.09.2021 №200/2021, яке прийнято Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області за результатами розгляду скарги від 06.11.2020 №23908/125/48-2020 (вх. №1437 від 16.11.2020), відтак суд не надає жодної оцінки вищевказаним обставинам. Перевіряючи законність винесення оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021, колегія суддів зазначає наступне. Як свідчать матеріали справи, згідно поданої слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції Кулицьким Д. скарги від 06.11.2020 №23908/125/48-2020, вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною другою статті 286 КК України, відомості про яке 28.08.2019 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019100020006393. Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2019 біля 19:25 год. по вул. С. Русової, біля буд. № 5 у м. Києві сталась дорожньо-транспортна пригода за участю а/м «Nissan», д.н.з. [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та мотоциклом марки «Агуста», д.н.з. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , внаслідок чого пасажир мотоцикла [PERSON] отримав травми. 15 жовтня 2020 року у слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва розглядалось клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного [PERSON] - [INFO] , інтереси якого представляв адвокат [PERSON]. При цьому, у скарзі зазначено, що у ході проведення судового засідання адвокат [PERSON] вів себе некоректно та неадекватно, що проявлялось у неодноразових образах, погрозах та нецензурних висловлюваннях на адресу скаржника. У свою чергу, суддя [PERSON] неодноразово робила зауваження адвокату з приводу його неправомірної поведінки та висловлювань на його адресу. Вказане слугувало підставою для подачі скарги про притягнення адвоката [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. При цьому, позивачем було подано письмові пояснення, згідно яких скаржник не навів конкретних обставин, які він вважає підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. У даному випадку, на думку позивача, застосування будь-яким учасником процесу ненормативної лексики не залишилося б без відповідного реагування слідчого судді в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом, шо однозначно було б зафіксовано в журналі судового засідання. У свою чергу, під час прийняття оскаржуваного рішення, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області встановлено, що адвокат [PERSON]., в ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному [PERSON] , неодноразово допускав нецензурні висловлювання та образи в бік скаржника, здійснював погрози останньому кримінальною відповідальністю, звинувачував у вчиненні кримінальних правопорушень. Окрім того, в ході зазначеного судового засідання, адвокат [PERSON] зневажливо характеризував роботу оперативних працівників, використовуючи такі слова та словосполучення як навчені песики, навчені, нюхати тощо. Також, адвокат вступав в суперечки зі слідчим суддею Дарницькою районного суду м. Києва [PERSON] , порушуючи встановлений порядок ведення засідання - робив останній зауваження з приводу вимог законодавства до оформлення ордеру адвоката та змісту інформації, що в ньому має міститися, неодноразово звертав увагу на те, що спеціалізацією судді є цивільний, а не кримінальний процес тощо. На неодноразові зауваження з боку судді, належним чином не реагував. Так, відповідно до частини першої, третьої статті 7 Правил адвокатської етики «Дотримання законності», затверджених Установчим З`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (далі - Правила адвокатської етики) у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам. Згідно частин першої-третьої статті 12 Правил адвокатскої етики всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших. Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. У силу вимог статтей 44 та 45 Правил адвокатскої етики під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи. У відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб. З огляду на вищевикладене вбачається, що представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил. У даному випадку адвокат повинен висловлювати повагу судді, який виконує фкнкції, делеговані йому державою на захист прав людини. При цьому, відповідно до статті 321 КПК України головуючий, серед іншого, керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, забезпечує здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків. За правилами статті 329 КПК України захисник, який присутній у залі судового засідання, зобов`язаний заявляти клопотання, подавати заперечення лише після надання йому слова головуючим у судовому засіданні, а також зобов`язаний додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Згідно з частиною другою статті 330 КПК України у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду. Положеннями частини четвертої статті 330 КПК України передбачено, що за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва. Відтак, захисник зобов`язаний підкорятися вимогам та розпорядженням головуючого, а у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду. Однак, як вірно відзначено судом першої інстанції, матеріали справи не містять доказів того, що головуючий суддя Комарцева Л.В. робила попередження про відповідальність за неповагу до суду адвокатом [PERSON]. та, що останній був притягнутий до відповідальності за неповагу до суду. До того ж, адвокат [PERSON] в інтересах [PERSON] звертався до Печерського районного суду міста Києва щодо можливого примушування слідчим відділенням СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві давати показання [PERSON] у кримінальному провадженні №12019100020006393. Так, ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15.12.2020 у справі №757/54094/20-к скаргу адвоката [PERSON] в інтересах [PERSON] на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 29.11.2020 - задоволено; зобов`язано уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомлення) адвоката [PERSON] в інтересах [PERSON] на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань про вчинення кримінального правопорушення від 29 листопада 2020 року та розпочати досудове розслідування, про що проінформувати заявника. У матеріалах справи наявна копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №62021100010000152 від 08.04.2021 першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві. Крім того, наявна копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №62021100000000114 від 22.01.2021 Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві щодо ухвали Печерського районного суду міста Києва від 21.12.2020 у справі №757/54001/20-к, за заявою адвоката [PERSON]. в інтересах [PERSON] від 20.11.2020 щодо можливого притягнення завідомо невинного [PERSON] до кримінальної відповідальності слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві давати показання [PERSON] у кримінальному провадженні №12019100020006393. У матеріалах справи також наявні копії повідомлень Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Києві від 26.01.2021 №11/1700/03-21 та від 08.04.2021 №11/6894/02-2021, якими адвоката [PERSON]. в інтересах [PERSON] повідомлено про початок досудових розслідувань на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 15.12.2020 у справі №757/54094/20-к та досудового розслідування за №62021100000000114 від 22.01.2021. Втім, вищевикладені обставини Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області не врахувала під час прийняття оскаржуваного рішення. Також, судом першої інстанції вірно відзначено про те, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не було враховано та оцінки Висновку експерта за результатами проведення комплексної судової сихолого-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні №12020000000000658 від 25.05.2021 №5850/3851/5852/5853/21-61, відповідно до якого у промовах [PERSON] , які викладено в наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, висловлювань, у тому числі відносно слідчого [PERSON] , що належить до ненормативної чи нецензурної лексики, не міститься. У промовах [PERSON] , які викладено в наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, висловлювань загрозливого характеру, у тому числі відносно слідчого [PERSON] , не міститься. У промовах [PERSON] , які викладено в наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, містяться висловлювання відносно [PERSON] , що належать до ненормативної чи нецензурної лексики. На вказані обставини було звернуто увагу Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури. При цьому, доказів надання відповідачем оцінки вказаного висновку експерта за результатами проведення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні №12020000000000658 від 25.05.2021 №5850/3851/5852/5853/21-61, надано не було. Слід також зауважити про порушення відповідачем строку розгляду дисциплінарної справи адвоката [PERSON] . Так, за правилами частини першої статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Як свідчать матеріали справи, 27 січня 2021 року КДКА Київської області ухвалено рішення №21/2021 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката [PERSON] та призначення її до розгляду на 24 лютого 0221 року об 11 год. 00 хв. 24 лютого 2021 року розгляд дисциплінарної спраи стосовно адвоката [PERSON] був відкладений на 31 березня 2021 року об 11 год 00 хв. у зв`язку з клопотанням [PERSON] про його хворобу. 05 березня 2021 року до КДКА Київської області надійшов лист № 389 від 01.03.2021, за підписом Голови ВКДКА [PERSON] , про направлення матеріалів дисциплінарної справи стосовно адвоката [PERSON] до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у зв`язку з оскарженням ним Рішення Дисциплірної палати КДКА Київської області № 21/2021 від 27.01.2021 про порушення дисциплінарної справи. 12 березня 2021 року КДКА Київської області було передано матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката [PERSON] до ВКДКА, у зв`язку з чим розгляд дисциплінарної справи стосовно нього, який був відкладений на 31.03.2021 року, не відбувся у призначені для цього дату й час. 02 квітня 2021 року повноваження члена КДКА Київської області [PERSON] , якою проводилася перевірка за скаргою на адвоката [PERSON] були припинені на підставі її заяви. 30 червня 2021 року ВКДКА було прийнято Рішення № УІ-011/2021, яким скаргу адвоката [PERSON] було залишено без задоволення, а рішення № 21/2021 дисциплінарної палати КДКА Київської області від 27.01.2021 року - без змін. Після повернення матеріалів дисциплінарної справи з ВКДКА розгляд дисциплінарної справи був призначений на 19 серпня 2021 року об 11 год. 00 хв. У свою чергу, 19 серпня 2021 року Дисциплінарна палата КДКА Київської області прийняла протокольне рішення про відкладення розгляду дисциплінарної справи на 29 вересня 2021 року на 12 год. 45 хв., у зв`язку з необхідністю забезпечення адвокату можливості ознайомитися з додатковими матеріалами, які 13.08.2021 року надійшли до КДКА від скаржника. Як наслідок, 29 вересня 2021 року відповідачем прийнято оскаржуване рішення №200/2021. З огляду на вказане вбачається, що навіть при оскарженні позивачем вказаного рішення до ВКДКА, КДКА Київської області були порушені строки розгляду дисциплінарної справи. При цьому, слід враховувати, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердженості або ж спростування під час розгляду справи, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у справі №640/17195/20 від 30 червня 2021 року. Крім того, Верховний Суд у постанові від 14.03.2018 у справі №826/23545/15 зазначив, що порушення, допущені Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури під час здійснення дисциплінарного провадження, є безумовною підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним, що в свою чергу, з метою захисту порушених прав позивача, тягне за собою обов`язок його скасування. У даному випадку, притягаючи позивача до дисциплінарної відповідальності КДКА Київської області повинна була встановити, що чи дійсно у діянні адвоката є склад дисциплінарного проступку; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону та чи є він пропорційним (співмірним) із учиненим діяння. У той же час, судом вірно було відмічено, що у матеріалах справи наявне свідоцтво про смерть від 23.01.2021 Серія [NUMBER] доньки позивача - [PERSON] та Свідоцтво про смерть від 04.05.2021 Серія [NUMBER] матері позивача - [PERSON] . Втім, надані докази жодним чином не були враховані під час накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення його права на зайняття адвокатською діяльністю. Під час розгляду справи, відповідачем не доведено обґрунтованості прийняття оскаржуваного рішення, а також не враховано обставин вчинення позивачем проступку, його наслідків, особи адвоката та інших обставин. До того ж, накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі порушення присяги адвоката України (пункт 1 частини другої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Таким чином, позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України є виключним та найсуворішим дисциплінарним стягненням. Разом з тим, дисциплінарний проступок, за який до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю не є грубим дисциплінарним порушенням, в розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за яке могло б бути застосовано найсуворіше дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю. Отже, оскільки відповідачем не доведено порушення адвокатом [PERSON] присяги адвоката України та невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов`язків, тому притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю є необгрунтованим, що свідчить про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021. Клопотання позивача про необхідність зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/11257/22, колегія суддів вважає таким, що не підлягає до задоволення, з огляду на наступне. У відповідності до п. 3 частини першої ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. Разом з тим, справа №640/11257/22 сама по собі не може свідчити про наявність підстав для зупинення провадження у справі, так як предметом спору у цій справі є оскарження дій Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області в особі голови [PERSON] через закінчення повноважень 18.02.2022, які полягають у підготовці, підписанні та поданні 21.06.2022 апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.04.2022 у справі №640/30962/21 та дій Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, які полягають у прийнятті до розгляду на 27.07.2022 диспиплінарної справи стосовно позивача за скаргою судді [PERSON] через закінчення 18.02.2022 повноважень голови та членів КДКА Київської області. У той же час, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2022 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою дій Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області в особі голови [PERSON] , та у межах цієї справи питання щодо належності підписанта такої апеляційної скарги вже було вирішено. До того ж, оскардження дій Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, які полягають у прийнятті до розгляду на 27.07.2022 диспиплінарної справи стосовно позивача за скаргою судді [PERSON] через закінчення 18.02.2022 повноважень голови та членів КДКА Київської області жодним чином не стосується предмету даної справи. З огляду на вказане, підстави для зупинення провадження у даній справі - відсутні. Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі. Інші доводи апеляційної скарги не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні. За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи. Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування. За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied