Рішення адміністративного суду від 2022-08-11 00:00:00+03

Квартирно-експлуатаційний відділ м.Рівне звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Південного офісу Держаудитслужби, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-06-26-001846-а від 03.11.2020. В обґрунтування позову зазначив, що для виконання завдань за призначенням та в першу чергу з метою без відкладної нагальної потреби в забезпеченні дровами паливними військового контингенту, який відновлював свою боєздатність на 233 Рівненському загальновійськовому полігоні КЕВ м. Рівне в червні місяці розпочата процедура закупівлі дров паливних, інформація про закупівлю оприлюднена в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-06-26-001846-а. Аукціон щодо запланованої закупівлі дров паливних відбувся 14.07.2020. Переможців торгів вибрано 17.07.2020. У період з 28.07.2020 по 07.08.2020 позивачем планувалося укласти договори на постачання, однак в зв`язку із надходженням скарги, на колегію Антимонопольного комітету від учасника ТОВ «ТЕД» по Лоту 1, процедура з 27.07.2020 по 28.08.2020 по всім лотам була заблокована. Тендерним комітетом 18.09.2020 після розгляду тендерної пропозиції обрано переможцем торгів по Лоту № 1 ТОВ «ТЕД», 29.09.2020 по Лоту № 1 укладено договір на постачання з ТОВ «ТЕД», який виконано в повному обсязі 01.12.2020. Процедура по лотах №2, №3 та №4 у зв`язку з відсутність правових підстав для призупинення була проведена у визначені законом терміни та 08.09.2020 укладено договори на постачання дров паливних. Згідно з наказом Держаної аудиторської служби України Південного офісу Держаудитслужби Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 12.10.2020 № 307, вказаним органом прийнято рішення про проведення моніторингу закупівлі №UA-2020-06-26-001846-а, яка оприлюднена Квартирно-експлуатаційним відділом м. Рівне на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, з підстав даних автоматичних індикаторів ризиків. Моніторинг закупівель проводився вже після укладення відповідних договорів. Відповідачем опубліковано висновок про результати проведення моніторингу 03.11.2020. За результатами моніторингу позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку шляхом розірвання договорів від 08.09.2020 № 302-2, від 08.09.2020 № 303-2 та від 08.09.2020 № 304-2 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України. Згідно висновку Держаудитслужби основним порушенням є те, що позивачем не враховане рішення колегії АМКУ від 25.08.2020 №16027 винесено по Лоту №1 щодо того, що тендерна пропозиція повинна містити накладений електронний підпис, який \~тендерна пропозиція переможців торгів проведеної закупівлі по Лоту 2, 3 та 4 не містить, а \~наявна лише електронна цифрова печатка. Однак, позивач зазначає, що електронно-цифрова печатка є різновидом електронно-цифрового підпису, що підтверджується наказом Міністерства фінансів України № 557 від 06.06.2017 «Про затвердження порядку обміну електронними документами з контролюючими органами». Позивач вказує, що висновок про результати проведеного моніторингу не може встановлювати обов`язкових правил для сторін за господарсько-правовими договорами в силу вимог статті 19 Господарського кодексу України, яка забороняє втручання та перешкоджання господарській діяльності з боку контролюючих органів державної влади. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2022 року позов було задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 03.11.2020 про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-06-26-001846-а. Стягнуто на користь Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2102 грн. Із таким судовим рішенням не погодився \~відповідач та подав апеляційну скаргу. Вважає рішення суду постановленим з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, порушенням норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати рішення та постановити нове про відмову в задоволенні позову. Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, зазначає, що за результатом моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-26-001846-а, яка проведена Квартирно-експлуатаційним відділом м. Рівне, виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме встановлено, що замовник на порушення абзаців 1, 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерні пропозиції учасників за лотом № 2, 3, 4. Відсутність накладеного на тендерних пропозиціях учасників ССВК «Острозький лісгосп» (Лот № 2 та № 3) та СВСК «Селянський ліс» (Лот № 4) електронного підпису, який вимагав у тендерній документації замовник, свідчить про невідповідність цих учасників вимогам тендерної документації. Отже, позивач був зобов`язаний відхилити тендерні пропозиції цих учасників на підставі абзаців першого та третього пункту першого частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», як такі, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Як наслідок, позивач не мав право вчиняти з вищевказаними учасниками правочинів за наслідками процедури закупівлі UA-2020-06-26-001846-а. Оскільки тендерні пропозиції учасників ССВК «Острозький лісгосп» та СВСК «Селянський ліс» не відповідали встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства та підлягали відхиленню згідно з абзацами 1 та 3 пункту 1 частини 1 статті 31 вищевказаного Закону, у замовника були відсутні законні підстави для укладання договорів від 08.09.2020 № 302-2, від 08.09.2020 № 303-2 та від 08.09.2020 № 304-2 про закупівлю. Зважаючи на вказане, єдиним можливим способом усунення замовником порушення є вжиття заходів щодо розірвання договорів про закупівлю, про що й було зазначено в висновку. Після оприлюднення висновку, замовник має обрати один із варіантів, які зазначені в частині 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та оприлюднити через ProZorro: інформацію та/або документи про усунення порушення, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення порушення. Отже, вибір як одного з варіантів дій замовника після оприлюднення висновку про результати моніторингу, так і способу усунення порушення чинним законодавством покладено на посадових осіб об`єкта контролю. Таким чином, твердження позивача про втручання та перешкоджання господарській діяльності з боку контролюючих органів державної влади є безпідставним. Отже, апелянт вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про \~задоволення позовних вимог . Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечив доводи апелянт і вказав, що вважає рішення суду законним і обґрунтованим. Позивач та третя особа у судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце слухання справи. Позивач подав заяву про слухання справи за його відсутності. Представник відповідача у судове засідання також повторно не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду справи шляхом надіслання судової повістки на вказану ним адресу, яка отримана 28.07.2022, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Також повідомлення відповідача про судовий розгляд підтверджено звітом про доставку електронної судової повістки на офіційну електронну адресу державного органу12 липня 2022 року о 15 годині 22 хвилин. Заяв по відкладення слухання справи Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області подано не було. Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з таких мотивів. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що згідно наказу управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 12.10.2020 №307 «Про початок моніторингу процедури закупівлі» відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпункту 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, затвердженого наказом Південного офісу Держаудитслужби від 12.10.2016 №8, проведено моніторинг процедури закупівлі ID: UА-2020-06-26-001846-а (а.с.85 т.1), оголошеної Квартирно-експлуатаційним відділом м. Рівне за процедурою відкритих торгів за предметом закупівлі: код ДК 021:2015: 03413000-8 Паливна деревина (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-26-001846-a). 03.11.2020 складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-06-26-001846-а, згідно якого встановлено, що у порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції. Замовник на порушення абзацу першого та третього пункту першого частини першої статті 31 Закону України\~ «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерні пропозиції учасників за лотом № 2; № 3; №4, а саме: СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО ВИРОБНИЧОГО КООПЕРАТИВУ «Острозький лісгосп» (Лот № 2 та № 3) та СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ВИРОБНИЧОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО КООПЕРАТИВУ «СЕЛЯНСЬКИЙ ЛІС» (Лот № 4). Згідно з пунктом 1.4 Розділу III тендерної документації під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги", тобто тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений електронний підпис (або кваліфікований електронний підпис) учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно п. 1.5. цієї документації». Тендерні пропозиції СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО ВИРОБНИЧОГО КООПЕРАТИВУ «Острозький лісгосп» (Лот № 2 та № 3) та СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ВИРОБНИЧОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО КООПЕРАТИВУ «СЕЛЯНСЬКИЙ ЛІС» (Лот № 4) не містять накладеного електронного підпису (або кваліфікованого електронного підпису) уповноваженої особи учасника процедури закупівлі. Натомість Замовником вказані учасники визнані переможцями процедури закупівель за відповідним лотом та укладені договори від 08.09.2020 №302-2, від 08.09.2020 №303-2 та від 08.09.2020 №304-2 відповідно. З огляду на встановлене порушення, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку шляхом розірвання договорів від 08.09.2020 №302-2, від 08.09.2020 №303-2 та від 08.09.2020 №304-2 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність вказаного висновку з таких підстав. Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939). Згідно зі статтею 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі по тексту - орган державного фінансового контролю). Відповідно до частини другої статті 2 цього ж Закону державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування. Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення № 43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення № 43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. Згідно із пунктом 1 Положення про управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, затвердженого наказом Південного офісу Держаудитслужби від 12 жовтня 2016 року № 8, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області є структурним підрозділом Південного офісу Держаудитслужби (а.с.109-117 т.1). Отже, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області у відносинах здійснення державного фінансового контролю є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Відповідно до підпункту 2 пункту 4 Положення про управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, Управління відповідно до покладених до нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель. Положеннями частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі Закон №922-VIII) визначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель. Згідно з частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (частина сьома статті 8 Закону №922-VIII). В оскаржуваному висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 03.11.2020 зазначено, що в порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції. Також Замовник на порушення абзацу першого та третього пункту першого частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерні пропозиції учасників за лотом № 2; № 3; №4, а саме: СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО ВИРОБНИЧОГО КООПЕРАТИВУ «Острозький лісгосп» (Лот № 2 та № 3) та СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ВИРОБНИЧОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО КООПЕРАТИВУ «СЕЛЯНСЬКИЙ ЛІС» (Лот № 4). Тендерні пропозиції СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО ВИРОБНИЧОГО КООПЕРАТИВУ «Острозький лісгосп» (Лот № 2 та № 3) та СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ВИРОБНИЧОГО СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО КООПЕРАТИВУ «СЕЛЯНСЬКИЙ ЛІС» (Лот № 4) не містять накладеного електронного підпису (або кваліфікованого електронного підпису) уповноваженої особи учасника процедури закупівлі. Натомість Замовником вказані учасники визнані переможцями процедури закупівель за відповідним лотом та укладені договори від 08.09.2020 №302-2, від 08.09.2020 №303-2 та від 08.09.2020 №304-2 відповідно. Щодо порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону №922-VIII у частині не зазначення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, суд зазначає наступне. Статтею 5 Закону №922-VIII визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням. У пункті другому статті 21 Закону №922-VIII зазначено, яку інформацію повинно містити оголошення про проведення відкритих торгів, серед іншого, пункт 8 - мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції. За результатами моніторингу процедури закупівлі у спірному випадку встановлено, що на порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону №922-VIII опубліковане позивачем оголошення про проведення відкритих торгів не містило інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції. Судом досліджено зміст оголошення про проведення відкритих торгів UА-2020-06-26-001846-а щодо публічної закупівлі ДК 021:2015:03413000-8 Паливна деревина та встановлено, що таке оголошення не містить відомостей про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції (а.с. 23-28 т.2). Суд зазначає, що частина друга статті 21 Закону №922-VIII передбачає, що в оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена замовником. Тобто до даної форми оголошення можливо вносити зміни, якщо відповідних граф і не передбачено, то таку інформацію можливо дописувати замовником самостійно. Вимоги до тендерної документації замовника визначаються окремо, натомість пунктом 2 частини другої статті 21 Закону №922-VIII визначаються обов`язкові реквізити оголошення про проведення відкритих торгів, які заповнюються замовником шляхом внесення ї інформації в електронній системі закупівель. Отже, з огляду на те, що Закон №922-VIII передбачає внесення до оголошення додаткової інформації замовником, то суд вважає, що відсутність відповідних граф (полів) у формі оголошення не позбавляло можливості замовника вказувати інші відомості, зокрема й щодо мови тендерних пропозицій. Разом з тим, у тендерній документації Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне, яка є невід`ємною частиною оголошення про проведення процедури закупівлі, наявна інформація про мову (мови), якою (якими) повинно бути складено тендерні пропозиції\~ українська (а.с.233-250 т.1). Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що учасники відкритих торгів володіли інформацією про необхідність подання тендерних пропозицій саме українською мовою та вказане порушення жодним\~ чином не вплинуло \~на можливість подання ними тендерних пропозицій, а відтак саме по собі не зазначення в оголошенні про проведення торгів інформації про мову не може слугувати підставою для припинення зобов`язань за договорами від 08.09.2020 №302-2, №303-2 та №304-2. Згідно пункту 22 статті 1 Закону №922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку. Відповідно до статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);; 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону. Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису. Отже, вимоги до тендерної документації та перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність таким вимогам, визначається замовником самостійно, виходячи з специфіки предмета закупівлі,

Результат розгляду: denied