Рішення адміністративного суду від 2023-04-13 00:00:00+03

30.12.2021 (дата надходження до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначена у відтиску штампу суду на позовній заяві) компанія «AGRO TRADE INVEST s.r.o.» (далі - Підприємство, позивач) звернулося до суду з позовом до Енергетичної митниці Державної митної служби України, Слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Державної казначейської служби України, у якому просило: - визнати протиправними дії Енергетичної митниці щодо не оформлення товару, задекларованого за деклараціями від 19.02.2019 UA №903110/2019/000225, від 20.02.2019 UA №903110/2019/000230, від 15.11.2019 UA №903110/2019/001610, та не надання роз`яснень вимог, виконання яких забезпечить можливість митного оформлення товарів; - стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України кошти в рахунок відшкодування шкоди, завданої протиправними діями Енергетичної митниці, їх посадових та службових осіб, у розмірі 95 358 492,00 грн на користь компанії «AGRO TRADE INVEST s.r.o.». Позивач просив поновити йому строк на звернення до суду, обґрунтувавши підставу для поновлення строку установленим постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 на усій території України з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року карантину з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (covid 19), наступного продовження дії карантину, в тому числі, його дії станом на дату звернення з позовом, а також положеннями пункту 3 розділу VI Кодексу адміністративного судочинства України. Крім того, позивач доводив, що про розмір заподіяної неправомірними діями митниці шкоди йому стало відомо з висновку економічної експертизи від 23.06.2021, тоді як Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.05.2021 у справі №910/11027/18 зазначила, що якщо особі завдано шкоди, то вона може вважатися такою, що довідалася або могла довідатися про порушення свого права не з того дня, коли їй стало відомо про вчинення дій, якими може бути завдано шкоди, а з дня, коли вона може оцінити розмір такої шкоди. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2022 позовну заяву Підприємства залишено без руху у зв`язку з тим, що позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), а доказів на підтвердження того, що пропуск строку був обумовлений обмеженнями, запровадженими у зв`язку з карантином, позивач не надав. Суд виходив з того, що позивачу відмовлено в митному оформленні товару в лютому та листопаді 2019 року, тоді як карантин був запроваджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211. Цією ж ухвалою запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня її вручення подати до адміністративного суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав для цього разом із доказами відповідних обставин. На виконання ухвали від 19.01.2022 позивач подав до суду першої інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду, обґрунтовану тим, що строк звернення до суду з позовом про стягнення шкоди підлягає обчисленню з дати, коли особа має змогу оцінити розмір такої шкоди (позивач при цьому так само послався на висновок Великої Палати Верховного Суду в постанові від 25.05.2021 у справі №910/11027/18). Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 продовжено строк для виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та встановлено позивачу строк до десяти днів з дня її отримання для усунення недоліків позовної заяви. Суд зазначив, що в заяві про поновлення строку звернення до суду позивач не обґрунтовує поважність причин пропуску строку звернення до суду в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Енергетичної митниці щодо не оформлення товару, задекларованого за деклараціями від 19.02.2019 UA №903110/2019/000225, від 20.02.2019 UA №903110/2019/000230, від 15.11.2019 UA №903110/2019/001610, та не надання роз`яснень вимог, виконання яких забезпечить можливість митного оформлення товарів, оскільки вказані обставини мали місце в 2019 році (оскаржувані позивачем дії та бездіяльність відповідача), тоді як з позовною заявою до суду позивач звернувся в грудні 2021 року, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 122 КАС. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.09.2022, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022, позовну заяву компанії «AGRO TRADE INVEST s.r.o.» повернуто заявнику. Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції зазначив, що ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 направлено на електронну адресу адвоката Рак В.О., представника позивача, та доставлено до електронної скриньки 26.05.2022, що підтверджується довідкою про направлення документів засобами електронної пошти (відомостями про отримання документа в електронному вигляді), разом з тим, недолік позовної заяви у строк, встановлений у зазначеній ухвалі, позивач не усунув. Суд апеляційної інстанції залишаючи ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.09.2022 без змін, виходив із того, що позивач не надав доказів на підтвердження направлення до суду будь-яких документів у справі №640/39262/21 на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022, у тому числі, за допомогою засобів електронного зв`язку. Компанія «AGRO TRADE INVEST s.r.o.» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.09.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022, у якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. У касаційній скарзі позивач вказує на порушення судом апеляційної інстанції норм статей 76, 77, 90 КАС, оскільки разом з апеляційною скаргою представником позивача було направлено доказ, який підтверджує довід позивача, що його представник надіслав 25.02.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва електронний документ - заяву про поновлення строку звернення до суду, відтак, висновок суду апеляційної інстанції, що такий доказ не був наданий, не відповідає дійсності. Верховний Суд ухвалою від 06.02.2023 відкрив касаційне провадження у справі №640/39262/21. Енергетична митниця Державної митної служби України, Слідче управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Офіс великих платників податків Державної податкової служби, Державна казначейська служба України не реалізували право подати відзив на касаційну скаргу Підприємства. Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи позивача, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню. Відповідно до частини першої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС). У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частини перша та друга статті 123 КАС). Згідно з пунктом 5 частини першої статті 171 КАС суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними). Частиною шостою статті 161 КАС передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (абзац перший частини першої статті 169 КАС). Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву Підприємства, виходив з того, що позивач не усунув недоліки позовної заяви - не подав заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом (цей висновок суду стосується позовних вимог про визнання протиправними дій Енергетичної митниці щодо не оформлення товару, задекларованого за деклараціями від 19.02.2019 UA №903110/2019/000225, від 20.02.2019 UA №903110/2019/000230, від 15.11.2019 UA №903110/2019/001610, та не надання роз`яснень вимог, виконання яких забезпечить можливість митного оформлення товарів) із зазначенням поважних підстав для поновлення строку та наданням доказів на підтвердження поважності причин, з яких строк звернення до суду був пропущений. Суд апеляційної інстанції встановив, що ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 було направлено на електронну адресу позивача, зазначену ним у позовній заяві, за допомогою засобів електронного зв`язку - поштової скриньки «oask.sektor46@gmail.com» - без використання підсистеми ЄСІТС «Електронний суд». Роз`яснень щодо способу подання документів ані ухвала суду від 10.02.2022, ані супровідний лист, направлений на електронну адресу позивача, не містять, відтак направлення позивачем додаткових документів на електронну адресу суду відповідає способу комунікації, що обраний безпосередньо судом. Також суд апеляційної інстанції встановив, що представником позивача до апеляційної скарги додано заяву про поновлення строку від 07.02.2022 (дата в заяві) (тобто, до ухвалення судом першої інстанції ухвали від 10.02.2022), а також протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису представника позивача, який підтверджує факт підпису документа «заява.строки.doc.asice» 25.02.2022. Водночас, суд апеляційної інстанції, зазначив, що на підтвердження доводу, що 25.02.2022 на офіційну електронну адресу Окружного адміністративного суду міста Києва (inbox@adm.ki.court.gov.ua) представником позивача адвокатом Рак В.О. після ознайомлення з текстом ухвали від 10.02.2022 в Єдиному реєстрі судових рішень була направлена заява про поновлення строку звернення до суду (такий довід позивач наводив в апеляційній скарзі), позивач належних доказів не надав. Разом з тим, як свідчать приєднана до матеріалів справи апеляційна скарга компанії «AGRO TRADE INVEST s.r.o.» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.09.2022, яка була направлена на офіційну електронну адресу Шостого апеляційного адміністративного суду, серед додатків, перелічених в апеляційній скарзі, зазначено «Скріншот щодо надсилання заяви про поновлення строку від 25.02.2022» та «заява про поновлення строку, підписана 25.02.2022 ЕЦП адвоката Рак В.О.». Файл «заява про поновлення строків. Доказ надіслання» зазначений і у скріншоті вихідної кореспонденції 05.10.2022 з електронної пошти rak.viktorija@ukr.net на офіційну електронну адресу Шостого апеляційного адміністративного суду (inbox@6aa.court.gov.ua), який позивач додав до касаційної скарги. Вказаних вище додатків до апеляційної скарги в матеріалах справи немає, так само як і акта, складеного відповідальними працівниками Шостого апеляційного адміністративного суду, що такі додатки відсутні. Водночас, до касаційної скарги компанії «AGRO TRADE INVEST s.r.o.» додано скріншоти вихідної кореспонденції 25.02.2022 та 30.05.2022 з електронної пошти rak.viktorija@ukr.net на офіційну електронну адресу Окружного адміністративного суду міста Києва (inbox@adm.ki.court.gov.ua) та на електронну адресу oask.sektor46@gmail.com, в яких зазначено «заява про поновлення строків», а серед завантажених вкладень - «Заява строки…». Суд апеляційної інстанцій, зазначивши, що позивачем не надано доказів направлення 25.02.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва заяви про поновлення строку звернення до суду, не звернув увагу, що такі докази були зазначені позивачем як додатки до апеляційної скарги та як направлені разом з апеляційною скаргою, не з`ясував, чи надійшли вони до апеляційного суду. Відтак, виснувати, що суд апеляційної інстанції правильно встановив обставини щодо звернення позивача із заявою про поновлення строку на виконання ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 не можна. Відповідно до частини першої статті 90 КАС суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина третя цієї статті). Обов`язок суду встановити дійсні обставини справи при розгляді адміністративного позову випливає з такого принципу адміністративного судочинства, як офіційне з`ясування всіх обставин справи, закріпленого нормами статті 2, частини четвертої статті 9 КАС, відповідно до змісту яких суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи. Виходячи із меж перегляду справи судом касаційної інстанції, встановлених частинами першою, другою статті 341 КАС, Верховний Суд, як суд права, не наділений повноваженнями на встановлення обставин у справі, без яких правильне вирішення спору або процесуального питання неможливе. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 353 КАС підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 353 КАС). Беручи до уваги наведене, постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2022 підлягає скасуванню, а справа - направленню на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Результат розгляду: partial