Рішення адміністративного суду від 2022-02-01 00:00:00+02

ПП "ІМІДЖ-ІНВЕСТМЕНТ" звернулося до суду з адміністративним позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради, яким просило визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, винесений відділом державного архітектурно - будівельного контролю Луцької міської ради від 01.09.2021. Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2021 року в задоволенні позову відмовлено. Рішення мотивоване тим, що реконструкція відбувалась шляхом надбудови мансардного поверху, тобто шляхом створення нового об`єкту в розумінні ДБН А.2.2-3-2014. Відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), що він і довів суду як суб`єкт владних повноважень, а тому відсутні підстави для задоволення позову. Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, ПП "ІМІДЖ-ІНВЕСТМЕНТ" подало апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що винесення припису є протиправним, оскільки позивачем 17.03.2015 подано декларацію про початок виконання будівельних робіт №ВЛ 083150760432, яка була зареєстрована управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області, згідно якої підприємством здійснюється реконструкція будівлі моргу та лабораторій (нежитлове приміщення) під адміністративні приміщення на вул. Івана Франка, 33 у м. Луцьку. (В подальшому приміщенню присвоєно адресу вул. Франка, 33-а). Генеральним проектувальником визначено приватне підприємство «ТОЛА». Проектом передбачено, що загальна площа будівлі відповідно до проектної документації складає 411,4 кв. метрів. Будь-яких рішень про повернення декларації про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, не приймалося, а отже порушень на момент подачі декларації не було. Також запроектовано загальну площа будівлі відповідно до проектної документації 411,4 кв. метрів та 3 поверхи, однак при цьому зовнішні геометричні розміри будівлі не змінювалися та згідно проекту площа забудови становить 146.12 м2, що відповідає даним технічного паспорта моргу та лабораторій, де вказана така ж площа забудови, а отже зовнішні контури фундаменту залишилися незмінними. Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України). Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, відповідно до договору оренди землі від 22.08.2007, укладеного Луцькою міською радою та ТзОВ «Імідж», останнє отримало в строкове платне користування земельну ділянку для обслуговування адміністративних та господарських будівель та споруд, яка знаходиться на вул. Івана Франка, 33а (кадастрові номера 111110042) загальною площею 823 кв.м. Згідно договору купівлі-продажу від 17.03.2009 № 556, укладеного між ТзОВ «Імідж» та ПП «Імідж-Інвестмент», останнє придбало нежитлові приміщення, зокрема: гараж на два бокси /літер В-1/ загальною площею 30,9 кв.м., реєстраційний номер: 17739839; будівлю моргу і лабораторій (нежитлове приміщення) (літера Б-2) площею 301,8 кв.м, зареєстроване від 08.05.2009, реєстраційний номер: 17739754. В подальшому між позивачем та проектувальником ПП «Тола» укладено договір від 11.11.2014 на виконання проектних та інжинірингових робіт, надання послуг щодо виготовлення проекту реконструкції. На підставі наказу від 16.08.2021 № 39/28-2 та направлення від 16.08.2021 № 28.1-1/272/2021 Відділом ДАБК Луцької міської ради проведено позапланову перевірку дотримання ПП «Імідж-Інвестмент» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція будівлі моргу та лабораторій (нежитлове приміщення) під адміністративні приміщення», за адресою Волинська область, м. Луцьк, вул. Івана Франка, 33. За наслідками перевірки складено акт від 01.09.2021 №28/1-1/292/2021, в якому зазначено, що проектна документація розроблена ПП «Тола» без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (п. 25 «Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються»), згідно якого реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації може проводитись без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки. Задекларовано та запроектовано будівлю загальною площею 411,4 кв.м, з кількістю поверхів 3 (цокольний, перший, другий, мансардний). Одночасно згідно документації на право власності на реконструйовану будівлю вона має площу 301,8 кв.м та поверховість 2 (цокольний, перший, другий). Тобто ПП «ТОЛА» запроектовано будівлю зі зміною геометричних розмірів, без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено вимоги: пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу 1 пункту 9 Наказу № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», Статті 7 та 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». 01.09.2021 заступником начальника відділу ДАБК Літвицьким С.І. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким ПП «Імідж-Інвестмент» зобов`язано припинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень (а.с.45-47). Не погоджуючись з вищевказаним приписом позивач звернувся до суду з даним позовом. Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з преамбулою до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ), цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Згідно статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Згідно з пунктом 2 частини першої\~ статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності. Абзацом другим пункту 1 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених\~ статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією. За приписами пункту 5 цього ж Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. В свою чергу, за змістом пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого\~ постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року\~ \~\~\~№ 553 (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи. Пунктом 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку № 553). Згідно з положеннями пунктів 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Виходячи із системного аналізу наведених правових положень, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Так, при проведенні позапланової перевірки відповідачем встановлено, що Товариством виконані будівельні роботи з реконструкції шляхом надбудови мансардного поверху, тобто шляхом створення нового об`єкту в розумінні ДБН А.2.2-3-2014. Так, згідно з положеннями пунктів 3.2, 3.7, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. Капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будинку в цілому або його частини. Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності). Відповідачем не заперечувався той факт, що Товариство виконує роботи з реконструкції. Однак наголошено, що не уявляється можливим посилання позивача на той факт, що виконані ним роботи, відповідно до п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 109 від 07.07.2011, не потребують містобудівних умов та обмежень. Пунктами 25-27 «Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», затвердженого\~ наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 07 липня 2011 N 109,\~ зареєстрованого Міністерством юстиції України 22 липня 2011 за N 913/19651, передбачено випадки проведення будівельних робіт, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, це: « 25. Реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення. 26. Зовнішнє оздоблення будівель та споруд (антени, кондиціонери, витяжки тощо), внутрішнє оздоблення. 27. Реставрація, капітальний ремонт будівель і споруд та перепланування приміщень». Суд апеляційної інстанції зазначає, що під «зовнішньою конфігурацією» можуть розумітися зовнішні контури фундаменту. З матеріалів справи встановлено, що згідно технічного паспорту моргу та лабораторій загальна площа цокольного поверху103,9 кв.м, першого 101 кв.м, другого 96,9 кв.м, разом по будівлі 301,8 кв.м, Площа забудови 146,2 кв. м. Так, згідно проекту «Реконструкція будівлі моргу та лабораторій (нежитлове приміщення) під адміністративні приміщення на вул. Івана Франка, 33 А у м. Луцьку», розробленого ПП «ТОЛА за замовленням ПП «Імідж-Інвестмент», зазначено, що проектуюча будівля належить до III категорії складності, СС-2 ступеня відповідності, III ступеня вогнетривкості. Адміністративна будівля запроектована - 3-х поверхова прямокутна в об`ємі і в плані розмірами в осях 21,53x6,6 м. та рівновисока в просторовій композиції. Проектом передбачено реконструкцію цокольного, першого і другого поверхів, а саме: розбирання перегородок всередині будівлі і мурування нових, а також надбудова мансардного поверху. Запроектовано загальну площу будівлі відповідно до проектної документації, 411,4 кв. метрів та 3 поверхи, однак при цьому зовнішні геометричні розміри будівлі не змінювалися та згідно проекту площа забудови становить 146.12 м2, що відповідає даним технічного паспорта моргу та лабораторій, де вказана така ж площа забудови, а отже зовнішні контури фундаменту залишилися незмінними. При цьому, в акті перевірки, складеного відповідачем, відсутні посилання на ту обставину, що замовником будівництва виконані роботи з виходом за зовнішні контури фундаменту будівлі. Тобто, Товариство при проведенні реконструкції не вийшло за зовнішні контури фундаменту. Таким чином, колегія суддів дійшла висновку щодо відсутності в діях позивача факту наявності інкримінованого йому правопорушення. Колегія суддів зазначає, що виконання будівельних робіт, декларацію про початок яких позивачем подано в установленому порядку до органу державного архітектурно-будівельного контролю у березні 2015 року, заплановано в межах існуючих конструкцій без змін зовнішніх контурів фундаменту, а отже і необхідність в отриманні містобудівних умов відсутня. З огляду на все вищевказане, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції ці обставини не враховано та безпідставно прийнято рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову. Згідно з частиною другою статті 6 КАС та статтею 17 Закону України\~ Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини\~ передбачено застосування судами Конвенції та практики Європейського Суду з прав людини як джерела права. Суд апеляційної інстанції застосовує позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), викладену\~ у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України», де вказано, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального права, що відповідно до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Результат розгляду: granted