Рішення адміністративного суду від 2022-07-12 00:00:00+03

Заступник керівника Смілянської окружної прокуратури (далі - позивача) в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Кам`янської міської ради (далі - відповідач), в якому просив: - визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка; - зобов`язати відповідача вжити заходів щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що зазначено, що під час опрацювання інформації Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації виявлено факт порушення відповідачем законодавства у сфері охорони культурної спадщини на території Кам`янської об`єднаної територіальної громади шляхом не виготовлення історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка. У зв`язку з бездіяльністю відповідача існує загроза самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території міста Кам`янка, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у задоволенні даного позову відмовлено. Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що з оглянутого в судовому засіданні історико-архітектурного опорного плану міста м. Кам`янка, розробленого у складі генерального плану м. Кам`янка, судом встановлено, що у 1985 році був розроблений генеральний план м. Кам`янка, у складі якого розроблено креслення історико-архітектурного опорного плану ескіз об`ємно-просторової композиції м. Кам`янка, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для зобов`язання відповідача вжити заходів щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка. Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач - заступник керівника Черкаської обласної прокуратури - подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів порушення судом норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення про задоволення адміністративного позову в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що м. Кам`янка лише постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 включено до списку історично населених місць, а чинними законодавством передбачено розроблення історико-архітектурного опорного плану лише для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України. Судом першої інстанції помилково ескіз об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка визнав за належно розроблений та затверджений історико-архітектурний опорний план. Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації подано відзив на апеляційну скаргу Черкаської обласної прокуратури, в якому її підтримано та зазначено про незаконність оскаржуваного рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 до Списку по Черкаській області включені наступні історично населені місця: міста Черкаси, Городище, Звенигородка, Золотоноша, Кам`янка, Канів, Корсунь-Шевченківський, Сміла, Тальне, Умань, Чигирин та смт. Лисянка і Стеблів. Листом Міністерства культури України від 26 квітня 2018 року №638 надані роз`яснення обласним державним адміністраціям щодо неможливості здійснення нового будівництва в населених пунктах, віднесених до Списку історичних населених місць України. Також Міністерством культури та інформаційної політики України на адреси обласних державних адміністрацій направлено рекомендаційний лист від 11 серпня 2020 року №9996/6.11.6 щодо необхідності додержання вимог ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини», інших законодавчих вимог в частині розробки та затвердження в установленому порядку історико-архітектурного шорного плану. На виконання відповідного листа Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації надіслано лист від 21 вересня 2020 року №02/01-01-08/9295 до органів управління адміністративних одиниць, віднесених до історичних населених місць щодо вжиття відповідних заходів в межах компетенції із розробки та затвердження у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку історико-архітектурних опорних планів у складі генеральних планів історичних населених місць Черкаської області. Крім того, Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації надіслано лист до Департаменту будівництва Черкаської обласної державної адміністрації від 11 грудня 2020 року № 22698/02/01-03-25 щодо вжиття відповідних заходів та листи Черкаської обласної державної адміністрації від 21 грудня 2020 року №23231/01/01-57 та від 17 лютого 2021 року №3558/01/01-56 до органів управління адміністративних одиниць, віднесених до Історичних населених місць щодо вжиття відповідних заходів в межах компетенції із розробки та затвердження у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку історико-архітектурних опорних планів у складі генеральних кланів історичних населених місць Черкаської області, копії яких додаються. Згідно з інформацією Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, викладеною у листі від 21 травня 2021 року №052/01-03-13/520/02/01-03-13/11596, історико-архітектурний опорний план м. Кам`янка не виготовлявся. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого. Відповідно до статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність. В силу вимог статті 5 Закону України «Про основи містобудування» однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів. Законом України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон №1805-ІІІ) визначено, що: - охорона культурної спадщини - це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини; - історичний ареал населеного місця - це частина населеного місця, що берегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку; - історичне населене місце - це населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України. Відповідно до ч. 1 статті 3 Закону №1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради. Згідно статті 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади: виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини. Згідно ч. 3, 4 статті 32 Закону №1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за Поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини затверджується Кабінетом Міністрів України. Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у Порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, яка затверджується вентральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної Політики у сфері охорони культурної спадщини або уповноваженими ним органами охорони культурної спадщини. На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Згідно ч. 3, 4, 5 статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, в межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини. Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради. Відповідно до пп. 6 п. «а» ч. 1 статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР (далі Закон - № 280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад серед власних (самоврядних) повноважень передбачені, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації. Серед делегованих повноважень згідно з підпунктом 5 пункту «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР визначені повноваження виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних Довідників. В силу вимог пп. 7 п. «а» ч. 1 статті 32 Закону №280/97-ВР серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і Ремесел. Підпунктом 10 п. «б» вказаної статті Закону №280/97-ВР до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради у сфері освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання. Відповідно до п. 1, 4, 5, 6, 7 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2002 року №318 (далі - Порядок №318) історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Відповідальними за визначення меж і режимів використання Історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення. Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів. З метою реалізації вказаних законодавчих вимог наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 02 червня 2011 року № 64 затверджено Порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту (далі - Порядок № 64). Відповідно до п. 2.1. Порядку № 64 історико-архітектурний опорний план розробляється на замовлення виконавчих органів місцевого самоврядування суб`єктами господарювання, спеціалізованими у сфері вивчення, охорони і використання культурної спадщини, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат (далі - розробник). Історико-архітектурний опорний план підписується та скріплюється печаткою головного архітектора проекту, який має кваліфікаційний сертифікат. Оригінал затвердженого історико-архітектурного опорного плану зберігається у відповідному уповноваженому органі містобудування та архітектури та центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну Політику у сфері охорони культурної спадщини. Дані історико-архітектурного опорного плану вносяться до містобудівного кадастру (пункти 2.2. та 2.3. Порядку № 64). Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №92 внесено зміни до пунктів 8, 9 Порядку № 318 та визначено, що проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з врахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану. У разі не затвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону. При цьому, установлено, що вимоги, зазначені в поточному абзаці, застосовуються до 01 січня 2019 року. Таким чином, як вірно зазначено судом першої інстанції, з урахуванням внесених законодавчих змін, з 01 січня 2019 року за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим. За твердженням, викладеним Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, викладеною у листі від 21 травня 2021 року №052/01 -03-13/520/02/01-03-13/11596, історико-архітектурний опорний план м. Кам`янка не виготовлявся. Однак, листом Черкаської районної державної адміністрації від 10 серпня 2021 року №01-26/2742/01-26/1946 повідомлено про наявність у Черкаській районній державній адміністрації історико-архітектурного опорного плану центру м. Кам`янка, розробленого у складі генерального плану м. Кам`янка, який, у зв`язку з реорганізацією Кам`янської РДА, було передано до Черкаської районної державної адміністрації в складі містобудівної документації. З оглянутого в судовому засіданні історико-архітектурного опорного плану міста м. Кам`янка, розробленого у складі генерального плану м. Кам`янка, судом першої інстанції було встановлено, що у 1985 році був розроблений генеральний план м. Кам`янка, у складі якого розроблено креслення історико-архітектурного опорного плану ескіз об`ємно-просторової композиції м. Кам`янка. Вказаний історико-архітектурний опорний план м. Кам`янка знаходиться у пунктах А, Б на сторінках 77-86 генерального плану, який затверджений рішенням виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 02 вересня 1985 року №54, інвентарний номер 237 ДСК від 26 квітня 2021 року, затверджений Черкаською РДА. Крім того, у матеріалах справи міститься копія рішення виконавчого комітету Черкаської обласної ради народних депутатів від 19 вересня 1986 року №267 «Про затвердження проектно-кошторисної, проектно-планувальної документації та внесення змін в рішення облвиконкому від 28 червня 1985 року №211, п. 15, від 19.11.1985 №332, п. 6», згідно додатку якого затверджено генеральний план м. Кам`янка. Враховуючи, що у складі генерального плану м. Кам`янка дійсно розроблений історико-архітектурний опорний план м. Кам`янка у складі генерального плану м. Кам`янка, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для зобов`язання відповідача вжити заходів щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка. Також суд зазначив, що те, що до розробленого у 1985 році історико-архітектурного опорного плану м. Кам`янка у складі генерального плану м.Кам`янка не входять всі об`єкти культурної спадщини м. Кам`янка, які станом на 2018 рік до них відносяться, є підставою для внесення змін (доповнень) до історико-архітектурного опорного плану м. Кам`янка, а не для замовлення розроблення нового історико-архітектурного опорного плану історичного міста Кам`янка. Однак, апеляційним судом встановлено, що листом Міністерства культури та інформаційної політики від 26 квітня 2018 року №638/10/15-18 підтверджується, що станом на квітень 2018 року затверджено історико-архітектурний опорний план в 135 населених пунктах на території України, проте, серед них немає міст Черкаської області як таких, які виконали відповідні вимоги законодавства. Міністерство культури та інформаційної політики України на адресу голови Кам`янської міської ради направило лист від 29 вересня 2020 року № 11832/6.11.1 про загрозу збереження традиційного характеру середовищ історично населених місць та необхідність розробки історико-архітектурного опорного плану міста, який залишений відповідачем без уваги. Згідно листа Міністерства культури та інформаційної політики України від 25 червня 2021 року № 7268/6.11.1 серед населених пунктів Черкаської області, включених до списку історичних населених місць України, погоджені центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері охорони культурної спадщини, історико-архітектурні опорні плани та затверджені історичні ареали мають лише Звенигородка та Сміла. За даними Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (лист від 21 травня 2021 року № 052/01-03-13/520/02/01-03-13/11596) історико-архітектурний опорний план м. Кам`янка не виготовлявся. Згідно інформації Кам`янського міського голови від 18 травня 2021 року № 867/02-11, наданої на запит Смілянської окружної прокуратури, у м. Кам`янка не розроблено та не погоджено історико-архітектурний опорний план. Із оглянутого в судовому засіданні креслення історико-архітектурного опорного плану, а саме - ескізу об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка 1985 року встановлено, що на ньому розміщені лише адміністративні будівлі та будинки, але об`єкти культурної спадщини взагалі відсутні. Суд першої інстанції не врахував, що ескіз об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка не є історико-архітектурним опорним планом в розумінні статті 17 Закону № 3038-VI. Також судом першої інстанції залишено поза увагою, що м. Кам`янка лише постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 року № 878 включено до списку історично населених місць, а, як вище зазначалось, чинними законодавством передбачено розроблення історико-архітектурного опорного плану лише для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України. Вказане також свідчить про неналежну оцінку судом першої інстанції доказів у справі, який помилково ескіз об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка визнав за належно розроблений та затверджений історико-архітектурний опорний план. Крім того, на території м. Кам`янка відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 1995 року № 541 та розпорядження голови Черкаської обласної державної адміністрації від 28 вересня 1995 року № 54 створено Кам`янський державний історико-культурний заповідник. Тобто, після затвердження генерального плану та креслення історико-архітектурного опорного плану в його складі у 1986 році, інформація про вказаний об`єкт культурної спадщини (заповідник) не відображена в матеріалах цього генерального плану та, відповідно, у кресленнях історико-архітектурного опорного плану. Відповідно до вимог п. 5.2 ДБН 5.2.2-3:2012 «Склад та зміст історико-архітектурного опорного плану населених пунктів» до матеріалів історико-архітектурного опорного плану включають та відображаються пам`ятки місцевого та національного значення, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини, історична забудова, території, що мають статус земель історико-культурного призначення, межі зон охорони пам`яток культурної спадщини. Історико-архітектурним опорним планом розробляються межі історичних ареалів (п. 5 Порядку № 318). Відповідно до п. 13 Порядку № 318 в разі, коли в межах населеного місця є державний історико-культурний заповідник, його територія включається до історичного ареалу. Відповідно до п. 1 Порядку № 318 для історичних місць визначаються історичні ареали, однак, для м. Кам`янка він не визначений. Не внесені також до ескізу об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка межі та режими пам`яток, взятих на державний облік в складі Кам`янського державного історико-культурного заповідника. Також не враховані щойно виявлені об`єкти культурної спадщини м. Кам`янка: поселення черняхівської культури II-V ст. н.е. в районі вул. Кіровоградської, курган в районі цвинтаря, поселення черняхівської культури ІІ-У ст. н.е. в районі вул. Черкаської, Шевченка, які взяті на облік наказом Служби охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації від 05 листопада 2009 року № 11/03-21. Розроблення історико-архітектурного опорного плану передбачено вимогами Законів України № 1805-ІІІ, № 3038-УІ, ДБН 5.2.2-3:2012 «Склад та зміст історико-архітектурного опорного плану населених пунктів», Порядку № 64, які на даний час є діючими. Приймаючи до уваги правове регулювання спірних правовідносин, вимоги Законів України № 1805-ІІІ, № 3038-УІ, ДБН 5.2.2-3:2012 «Склад та зміст історико-архітектурного опорного плану населених пунктів», Порядку № 64, докази у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що креслення історико-архітектурного опорного плану - ескізу об`ємно-просторової композиції центру м. Кам`янка 1985 року є історико-архітектурним опорним планом м. Кам`янка, як історично населеного місця. Виконавчим комітетом Кам`янської міської ради не надано доказів на підтвердження вжиття заходів, спрямованих на розробку історико-архітектурного опорного плану. Бездіяльність відповідача щодо невжиття заходів, спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану, є загрозою для самовільної, хаотичної, неконтрольованої забудови історичних центрів та місць на території громади, є викликом непоправному руйнуванню пам`яток історії та культури, знищенню історичної спадщини громади. Відтак, апеляційний суд погоджується з твердженням скаржника щодо того, що наявними матеріалами справи підтверджується неналежне врядування спеціально уповноваженого органу в особі виконавчого комітету Кам`янської міської ради в сфері охорони культурної спадщини, що є підставою для задоволення позову. З огляду на викладене, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року про відмову у задоволенні позову заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до виконавчого комітету Кам`янської міської ради про визнання протиправною бездіяльності виконавчого комітету Кам`янської міської ради, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка та зобов`язання вжити заходів щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка не ґрунтується на нормах закону, у зв`язку з чим підлягає скасування з прийняттям нової постанови про задоволення вказаного позову. Згідно п.2 ч.1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Відповідно до ч.1 статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Результат розгляду: granted