Рішення адміністративного суду від 2022-11-07 00:00:00+02

В провадженні суду перебувала справа за позовом [PERSON] до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21 за позовом [PERSON] до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області визнано протиправними дії та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок пенсії [PERSON] на підставі довідки [INFO] про розмір грошового забезпечення №12/1/1084 від 27.08.2020 починаючи з 01.01.2020, а виплату \~провести у розмірі 100% без відстрочення платежу та без обмеження в подальшому її граничним розміром. Також стягнуто на користь позивача судові витрати. Рішення суду набрало законної сили 22.12.2020. Позивач подав до суду заяву у порядку статті 383 КАС України, у якій просить суд: визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо застосування обмеження граничним розміром його пенсії, вчинені у виконавчому провадженні №69740117 на виконання рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/7448/20 та зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконати вказане рішення суду належним чином. 23.09.2022 Рівненським окружним адміністративним судом постановлено окрему ухвалу, якою визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області на виконання рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21 щодо застосування обмеження граничним розміром пенсії [PERSON] при її перерахунку. Постановляючи вказану окрему ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем неналежним чином виконане рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21, а тому у даному випадку наявні усі правові підстави для застосування заходів судового контролю у порядку статті 383 КАС України. Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області подало апеляційну скаргу, просить скасувати окрему ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 23.09.2022. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що при виконанні вказаного рішення було застосовано максимальну величину бази нарахування єдиного внеску на дату, на яку визначено грошове забезпечення для обчислення пенсії. Так, розмір мінімальної заробітної плати, на яку нараховується єдиний внесок складав: станом на 01.01.2018 3723,00 грн., на 01.01.2019 4173,00 грн., на 01.01.2020 4723,00 грн., відповідно максимальна сума доходу (заробітної плати), що взята для розрахунку розміру пенсії становила: з 01.01.2018 55845,00 грн., з 01.01.2019 62595,00 грн., з 01.01.2020 70845,00 грн. Враховуючи обставини справи та положення статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість окремої ухвали суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржувана окрема ухвала суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає. Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної окремої ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного. Завданням адміністративного судочинства в силу частини 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Статтею 370 КАС України встановлено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Відповідно до частини 1 статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу (частина 6 статті 383 КАС України). Відповідно до статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. Вищезазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Правовий інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого унормований у тому числі і приписами статті 383 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача, в свою чергу, що має бути підтверджено відповідними доказами. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 5 лютого 2020 року у справі №640/10843/19, від 28 квітня 2020 року у справі №611/26/17. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21 за позовом [PERSON] до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області визнано протиправними дії та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок пенсії [PERSON] на підставі довідки [INFO] про розмір грошового забезпечення №12/1/1084 від 27.08.2020 починаючи з 01.01.2020, а виплату \~провести у розмірі 100% без відстрочення платежу та без обмеження в подальшому її граничним розміром. Також стягнуто на користь позивача судові витрати. Рішення суду набрало законної сили 22.12.2020. 29.08.2022 по справі №460/7448/20 видано виконавчий лист про зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській \~області з 01.04.2019 провести перерахунок пенсії [PERSON] на підставі довідки [INFO] про розмір грошового забезпечення №12/1/1084 від 27.08.2020, а виплату провести у розмірі 100% без відстрочення платежу та без обмеження \~\~в подальшому її граничним розміром. Постановою головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) від 30.08.2022 за примусовим виконання вказаного виконавчого листа відкрито виконавче провадження №69740117. На звернення стягувача боржник листом №1700-0307-8/44133 від 29.08.2022 повідомив, шо рішенням суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21 на пенсійний орган покладено обов`язок провести перерахунок та пенсії [PERSON] з розміру грошового забезпечення, що перевищує максимальну величину бази нарахування єдиного внеску, а тому при виконанні вказаного рішення було застосовано максимальну величину бази нарахування єдиного внеску на дату, на яку визначено грошове забезпечення для обчислення пенсії. Так, розмір мінімальної заробітної плати, на яку нараховується єдиний внесок складав: станом на 01.01.2018 3723,00 грн., на 01.01.2019 4173,00 грн., на 01.01.2020 4723,00 грн., відповідно максимальна сума доходу (заробітної плати), що взята для розрахунку розміру пенсії становила: з 01.01.2018 55845,00 грн., з 01.01.2019 62595,00 грн., з 01.01.2020 70845,00 грн. Апеляційний суд звертає увагу на те, що в резолютивній частині рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року по справі №460/8929/21 чітко зазначено, що відповідач повинен провести перерахунок пенсії [PERSON] на підставі довідки [INFO] про розмір грошового забезпечення №12/1/1084 від 27.08.2020 починаючи з 01.01.2020. Таким чином, перерахунок повинен здійснюватися з сум зазначених у вказаній довідці, однак відповідач протиправно зменшив такі, застосувавши максимальну величину бази нарахування єдиного внеску. В силу приписів статті 14 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковими до виконання, тоді як невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і поновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави. Оскільки резолютивна частина рішення є завершальною і відображає результат вирішення справи адміністративної юрисдикції та містить чіткі та вичерпні висновки щодо всіх вимог, які були предметом позову, тому виконання рішення суду, яке набрало законної сили, повинно реалізовуватись у визначений судом спосіб. Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права. Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У рішенні Європейського суду з прав людини від 19 березня 1997 року у справі «Горнсбі проти Греції» суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (п. 40). Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 6 вересня 1978 року у справі «Класс та інші проти Німеччини», із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури. Отже, обов`язковою складовою судового процесу є фактичне втілення судових присуджень у певні матеріальні блага, яких особа була протиправно позбавлена до отримання судового захисту. Таким чином, судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права. За встановлених обставин, надаючи правову оцінку наведеним заявником обставинам, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що відповідачем допущено порушення норм чинного законодавства та не враховано висновки, викладені в судовому рішенні Рівненського окружного адміністративного суду від 22.10.2020 року, а тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для задоволення заяви позивача та зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області вжити заходи щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону при виконанні судового рішення. Враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дотримано норми процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Результат розгляду: denied