Рішення адміністративного суду від 2022-10-27 00:00:00+03

У липні 2022 року [PERSON] звернувся до суду із позовом, мотивуючи його тим, що 28.04.2022 Київською митницею складено постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 469 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 34000 грн. Згідно з постановою транспортний засіб Suzuki Liana VIN [NUMBER] ввезений ним на митну територію України 17.08.2018 в режимі транзит. 02.11.2021 [PERSON] оформила автомобіль у відділі митного оформлення Київської митниці. Тому митним органом встановлено, що він передав транспортний засіб особистого користування, поміщеного у митний режим транзиту, у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не поміщувала його у митний режим транзиту та вирішено притягнути його до відповідальності. Вважає постанову необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки про розгляд справи він не повідомлявся, жодних матеріалів по справі не отримував. Відповідачем не встановлено, чи дійсно відбулась така передача, коли саме та за яких обставин і чим це підтверджується. Відповідальність за ч.4 ст.469 Митного кодексу України законодавцем запроваджено з 25.11.2018, а автомобіль на митну територію України він ввіз 17.08.2018, тобто до набрання чинності закону. Порушення митних правил, не є триваючим і вважається вчиненим у момент передачі транспортного засобу іншій особі, тому відповідачем порушено строки давності притягнення до відповідальності. Також зазначає, що постанову не отримував, а про її існування дізнався 19.07.2022 з мобільного додатку "Дія", у зв`язку з чим пропустив встановлений строк звернення до суду. Враховуючи викладене, просить суд поновити строк звернення до суду; визнати протиправною та скасувати відносно нього постанову Київської митниці про порушення митних правил №1100/10000/22 від 28.04.2022 і справу про адміністративне правопорушення закрити. Ухвалою від 12.09.2022 відкрито провадження у даній справі, розгляд її призначений у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 21.10.2022 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову, оскільки постанова № 1100/10000/22 від 28.04.2022, є законною, обґрунтованою, прийнятою з урахуванням всіх фактичних обставин справи та відповідно до норм чинного законодавства, а підстави для її скасування відсутні. Позивач в судове засідання не з`явився, подав письмову заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи відповідач повідомлений належним чином. Відповідно до ст. 262 КАС України розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, за наявними в справі доказами та письмовими поясненнями. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання про те, що позов\~ підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступних підстав.\~\~ Згідно ч.1\~ст.2 КАС України\~завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.2\~ст.2 КАС України\~у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~Конституцією\~та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Зі ст. 5 КАС України вбачається, що кожному гарантується право на захист його прав, свобод або законних інтересів. Згідно ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до протоколу про порушення митних правил №1100/10000/22 від 22.02.2022 Київської митниці, 02.11.2021 у відділі митного оформлення №1 митного поста "Київ-центральний" Київської митниці за митною декларацією, [PERSON] оформлено транспортний засіб SUZUKI LIANA, VIN № [NUMBER] . Відповідно до інформації електронної бази даних АСМО "Інспектор" транспортний засіб SUZUKI LIANA, ввезений на митну територію України 17.08.2018 [PERSON] в режимі транзит через пункт пропуску "Славутич-Комарин" митного поста "Нові Яриловичі" Чернігівської митниці ДФС з метою особистого користування терміном до 10 діб та повинен бути доставлений у митний орган призначення до закінчення строку, визначеного ст.95 МК України. Відповідно до інформації, що міститься в електронній базі даних АСМО "Інспектор", розділі "журнал пункту пропуску", факт вивезення транспортного засобу відсутній. Отже, [PERSON] передав вищезазначений транспортний засіб на території України іншій особі, а тому в його діях вбачаються ознаки порушення митних правил, передбачених ч.4 ст.469 МК України. У протоколі зазначено, що розгляд справи відбудеться 21.04.2022 о 10 год. 30 хв. З постанови в справі про порушення митних правил № 1100/10000/22 від 28.04.2022, винесеної першим заступником начальника Київської митниці Сич П.В. вбачається, що за результатами справи про порушення митних правил, [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4\~ст.469\~Митного кодексу\~України та накладено адміністративне стягнення у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 34000 грн. Постановою державного виконавця Пулинського відділу ДВС у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) від 21.06.2022 відкрито виконавче провадження ВП №69269988 про стягнення з [PERSON] штрафу в сумі 34000 грн. згідно постанови № 1100/10000/22 від 28.04.2022. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до положення ч. 4 ст. 469 Митного кодексу України (далі МК), адміністративну відповідальність встановлено за передачу транспортного засобу особистого користування, тимчасово ввезеного на митну територію України чи поміщеного у митний режим транзиту, у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи не поміщувала його у митний режим транзиту, за винятком випадків, коли в транспортному засобі знаходиться особа, яка безпосередньо ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи поміщувала його у митний режим транзиту, а так само використання такого транспортного засобу для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні. (Стаття доповнено частиною четвертою згідно із Законом № 2612-VIII від 08.11.2018, який набрав чинності 25.11.2018). Згідно ч. 1\~ст. 458 МК, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Відповідно до ч.1\~ст.466 МК, адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України. Згідно ч. 1\~ст.467 МК, якщо справи про порушення митних правил відповідно до\~статті 522\~цього\~Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом. Відповідно до ст. 486 МК завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням. Як вбачається зі ст. 489 МК посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно ч.1\~ст. 495 МК, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України. Відповідно до ст.526 МК справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил митним органом цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. У разі розгляду справи про порушення митних правил у суді про час та місце розгляду справи суд (суддя) повідомляє особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, а також відповідний митний орган. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду є окремою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, що передбачена ст.531 МК. Відповідно до ч.4\~ст.531 МК, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або не об`єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом. У постанові в справі про порушення митних правил №1100/10000/22 від 28.04.2022, зазначено, що справу розглянуто у відсутності особи, що притягається до відповідальності. Про розгляд справи особа повідомлена належним чином. Водночас відомостей щодо належного повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи №1100/10000/22, який відбувся 28.04.2022, в порушення вимог ч.ч.2, 4 ст.526\~Митного кодексу України, суду надано не було і в матеріалах справи наданої відповідачем такі докази відсутні. Зокрема, як вбачається з супровідного листа № 7.8-4/28.6/10/7471 від 19.04.2022 та списка №3 листів рекомендованих, [PERSON] 22.04.2022 направлено примірник протоколу про порушення митних правил № 1100/10000/22 від 22.02.2022 та повідомлено, що розгляд справи відбудеться 28.04.2022 о 10 год. 30 хв. Однак, відправлення не вручено, а повернуто назад, у зв`язку із відсутністю адресата. Таким чином, судом встановлено, що у даній справі позивач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про порушення митних правил, що призвело до порушення його права на участь при розгляді справи. Безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, що має місце в даній справі, через відсутність належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про порушення митних правил, є окремою самостійною і достатньою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил. Такий висновок суду відповідає позиції Сьомого апеляційного адміністративного суду викладеній у постановах від 07.06.2022 у справі №725/1248/22, від 31.08.2022 у справі №276/927/22. Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У відповідності до ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ст.62\~Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб"єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: \~ 1) залишити рішення суб"єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;\~2) скасувати рішення суб"єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб"єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;\~\~ \~4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено. \~ \~ \~ Оцінюючи на підставі наявних у справі доказів дії посадової особи під час складання постанови від 28.04.2022 на відповідність вимогам\~Митного кодексу України, суд приходить до висновку, що приймаючи оскаржувану постанову в справі про адміністративне правопорушення, посадовою особою не було дотримано встановленого законом порядку її винесення, а також не надано суду доказів належного повідомлення [PERSON] про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим постанова в справі про адміністративне правопорушення за ч.4\~ст.469 Митного кодексу України\~про порушення митних правил №1100/10000/22 від 28.04.2022 про накладення адміністративного стягнення на [PERSON] у вигляді штрафу у розмірі 34000 грн. підлягає скасуванню, а справа направленню на новий розгляд до компетентного органу, а саме\~Київської митниці Державної митної служби України. Доводи позивача щодо підтвердження обставин порушення митних правил та законності передачі [PERSON] автомобіля SUZUKI LIANA, VIN № [NUMBER] , р/н [NUMBER] , [PERSON] , повинні бути перевірені під час нового розгляду справи посадовими особами Київської митниці. \~Щодо вимог позивача про поновлення строку подачі адміністративного позову, суд зазначає наступне. Позивач [PERSON] у позовній заяві просить поновити строк звернення до суду, оскільки постанову в справі про порушення митних правил № 1100/10000/22 від 28.04.2022 він не отримував, а про її існування дізнався 19.07.2022 з мобільного додатку "Дія". Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви наряду з іншим, також з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними). Згідно ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Зі ст. 121 КАС України вбачається, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови). Оскільки, оригінал постанови в справі про порушення митних правил № 1100/10000/22 від 28.04.2022 позивачу не вручався, а про її існування останній дізнався 19.07.2022 з мобільного додатку "Дія", а відповідач не надав суду доказів того, що постанову вручено [PERSON] або надіслано на його адресу і останній її отримав, тому суд вважає поновити позивачу процесуальний строк звернення до суду, оскільки він пропущений з поважних причин.

Результат розгляду: partial