Рішення адміністративного суду від 2022-11-01 00:00:00+02

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області, у якій просить визнати протиправною відмову в обмін пошкодженого паспорту у формі ID-картки на новий старого зразку та видачі [PERSON] , [INFO] паспорта громадянина України у формі книжечки. Зобов`язати Шепетівський районний відділ управління державної міграційної служби України в Хмельницькій області здійснити обмін пошкодженого паспорту у формі ID-картки на новий старого зразку та видати [PERSON] , [INFO] паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-ХІІ. Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 18 липня 2022 року адміністративний позов [PERSON] до Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії - задоволено. Визнано протиправною відмову Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області щодо оформлення та видачі [PERSON] паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України №2503-ХІІ від 26.06.1992. Зобов`язано Шепетівський районний відділ Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області здійснити оформлення та видачу [PERSON] паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України №2503-ХІІ від 26.06.1992. Стягнуто на користь [PERSON] судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області в особі Шепетівського відділу подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків. Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 12.02.2022 до Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області надійшла заява позивача від 12.02.2022, у якій остання просить оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року у вигляді паспортної книжечки. В обґрунтування зазначеної заяви вказує, що її паспорт громадянина України у вигляді плаcтикової картки типа ID-1 непридатний для користування, у зв`язку з чим виникла необхідність його обміну на паспорт громадянина України зразка 1994 року. Листом від 17.03.2022 Шепетівський районний відділ Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області повідомив позивача, що оформлення паспорта громадянина України здійснюється виключно у формі картки, що містить безконтактний електронний носій. Запропонувуав звернутися до Шепетівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області в порядку, визначеному законодавством, та надати документи, перелік яких встановлений пунктом 1 розділу ІІІ Тимчасового порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, для оформлення паспорта громадянина України у формі книжечки. Вважаючи протиправною зазначену відмову, позивач звернулася до суду з відповідним позовом. Надаючи оцінку спірним правовідносинам та висновкам суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» визначено правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачі документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а також права та обов`язки осіб, на ім`я яких видані такі документи. Відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини 1 статті 13 вказаного Закону документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, відповідно до їх функціонального призначення поділяються на документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України: паспорт громадянина України. Статтею 14 Закону передбачено, що документи залежно від змісту та обсягу інформації, яка вноситься до них, виготовляються у формі книжечки або картки, крім посвідчення на повернення в Україну, що виготовляється у формі буклета. Таким чином законом чітко визначено право особи громадянина України, на отримання паспорта громадянина України як у формі книжечки, так і у формі картки. Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-XII затверджено Положення про паспорт громадянина України. Пунктом 12 Положення № 2503-XII передбачено, що видача та обмін паспорта провадяться у місячний термін за місцем постійного проживання громадянина. Згідно з пунктом 16 Положення № 2503-XII обмін паспорта провадиться у разі: зміни (переміни) прізвища, імені або по батькові; встановлення розбіжностей у записах; непридатності для користування. Відповідно до пункту 17 Положення № 2503-XII для обміну паспорта громадянин подає: заяву за формою, встановленою Міністерством внутрішніх справ України; паспорт, що підлягає обміну; дві фотокартки розміром 35х45 мм. Для обміну паспорта у зв`язку із зміною (переміною) прізвища, імені чи по батькові або встановленням розбіжностей у записах подаються також документи, що підтверджують ці обставини. Для одержання, обміну паспорта і вклеювання до нього нових фотокарток громадянин подає документи і фотокартки не пізніш як через місяць після досягнення відповідного віку або зміни (переміни) прізвища, імені чи по батькові, встановлення розбіжностей у записах або непридатності паспорта для користування (пункт 18 Положення № 2503-XII). Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.06.2019 № 456 затверджений Тимчасовий порядок оформлення і видачі паспорта громадянина України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14.06.2019 за № 620/33591. Пункт 1 розділу I «Загальні положення» Тимчасового порядку № 456 визначає порядок подання документів, їх розгляду і прийняття рішення про оформлення та видачу паспорта громадянина України зразка 1994 року (далі паспорт) особі, щодо якої прийнято рішення суду, що набрало законної сили, про зобов`язання ДМС оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року (далі рішення суду), засвідчене в установленому законодавством порядку. Паспорт оформлюється з використанням бланка паспорта громадянина України зразка, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.1994 № 353 «Про затвердження зразка бланка паспорта громадянина України» (пункт 2 розділу I «Загальні положення» Тимчасового порядку № 456). Розділом IV Тимчасового порядку № 456 врегульовано порядок обміну паспорта. Пунктом 1 розділу IV «Обмін паспорта» Тимчасового порядку № 456 встановлено, що обмін паспорта здійснюється в разі: 1) зміни прізвища, імені, по батькові, дати та/або місця народження; 2) установлення розбіжностей у записах (невідповідність записів, зроблених у паспорті, записам в інших документах); 3) непридатності паспорта для користування (паспорт/фотокартка має потертості (та/або відсутня її частина), що не дають змогу візуально ідентифікувати особу, прочитати прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, ким виданий паспорт, підпис посадової особи та дату видачі, пошкодження перфорованої серії та номера, що не дає змогу встановити реквізити паспорта, виправлення, підчистки окремих літер у персональних даних/найменуванні органу/штампах/печатках або інші чинники, які впливають на цілісність документа. Згідно з пунктом 2 розділу IV «Обмін паспорта» Тимчасового порядку № 456 для обміну паспорта заявник подає: 1) заяву; 2) рішення суду; 3) паспорт, що підлягає обміну; 4) дві (три у разі одержання паспорта, який обмінюється в іншому територіальному підрозділі ДМС) фотокартки розміром 3,5 x 4,5 см; 5) платіжний документ з відміткою банку про сплату державного мита (у разі обміну паспорта у зв`язку із непридатністю для користування) або оригінал документа про звільнення від його сплати; 6) документи, що підтверджують обставини (крім обміну паспорта з причин непридатності його використання), на підставі яких паспорт підлягає обміну. Видані компетентними органами іноземної держави документи, що подаються для оформлення паспорта, засвідчуються в установленому законодавством порядку, якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та подаються з перекладом українською мовою, вірність якого засвідчується нотаріально; 7) довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (для внутрішньо переміщених осіб); 8) посвідчення про взяття на облік бездомних осіб, видане відповідним центром обліку бездомних осіб (для бездомних осіб). Верховний Суд у постанові від 21.08.2020 під час розгляду адміністративної справи №260/99/19 вказав, що реалізація волевиявлення громадянина на отримання паспорта, незалежно від форми такого, здійснювалась і здійснюється шляхом подання заяви за формою, встановленою Міністерством внутрішніх справ України до компетентного органу особисто особою, яка звертається за отриманням паспорта, із зазначенням інформації та долученням документів, які передбачені вимогами чинного законодавства. При цьому дотримання особою певних правил, пов`язаних з процедурою оформлення та видачі паспорта, зокрема щодо дотримання форми заяви, є обов`язковим. Суд зазначає, що подана позивачем заява за своєю суттю і формою не є підставою для оформлення паспорта громадянина України, процедура якого визначена Положенням №2503-XII. Позивачем ані суду першої, ані суду апеляційної інстанції не наведено доказів наявності правових підстав для заміни паспорту у формі ID-картки на паспорт у формі книжечки, та в матеріалах справи такі докази відсутні. Водночас суд наголошує, що позивач зверталась з заявою-анкетою щодо внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру та отримання паспорту громадянина України у формі ID-картки, і отримала паспорт громадянина України у формі ID-картки. Позивачу присвоєно унікальний номер запису в Реєстрі, який є незмінним. З огляду на викладені обставини апеляційний суд дійшов висновку, що у відповідача не було підстав для видачі позивачу паспорта громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки). Судом апеляційної інстанції встановлено, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, дійшов висновку, що адміністративна справа № 560/5890/22 є типовою до зразкової справи № 806/3265/17, а тому правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.09.2018, мають бути враховані при вирішенні спірних правовідносин. Проте суд апеляційної інстанції зазначає, що наведені висновки суду першої інстанції є помилковими, адже під час розгляду зразкової адміністративної справи № 806/3265/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ознаками цієї типової справи є: а) позивач фізична особа, якій територіальним органом ДМС України відмовлено у видачі паспорту у формі книжечки, у відповідності до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХІІ; б) відповідач територіальні органи ДМС України; в) предмет спору вимоги щодо неправомірної відмови відповідача у видачі паспорта громадянина України у формі книжечки у зв`язку з ненаданням особою згоди на обробку персональних даних та зобов`язання відповідача видати позивачеві паспорт у формі книжечки, у відповідності до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХІІ. Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивачка надала згоду на обробку персональних даних, отримала паспорт громадянина України у формі ID-картки і звернувся з заявою довільної форми про заміну паспорту старого зразка. Аналіз наведених обставин адміністративної справи № 560/5890/22 дає можливість дійти беззаперечного висновку щодо відмінності обставин вказаної та зразкової адміністративної справи, та неможливості врахування правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.09.2018. Відтак, колегія суддів доходить до висновку, що вказані обставини у своїй сукупності вказують на те, що отримання паспорта громадянина України у вигляді ID-картки жодним чином не порушує права позивача та в будь-якому разі не є втручанням у її приватне і сімейне життя. А відтак відповідач обґрунтовано вказав про те, що відсутні підстави для оформлення та видачі паспорта громадянина України відповідно до постанови Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХII. Враховуючи сукупність викладених обставин, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, та невірно застосовано норми матеріального права, що призвело до ухвалення невірного рішення. Відповідно до ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Результат розгляду: denied