Рішення адміністративного суду від 2022-11-21 00:00:00+02

Директор комунального закладу "Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради [PERSON] звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, в якому просив: -визнати протиправною та скасувати постанову №25 від 28.12.2021 по справі про адміністративне правопорушення. -постановити окрему ухвалу щодо неправомірних дій начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради - Глазепи Руслана Ігоровича і направити її до прокуратури для подальшого реагування. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року адміністративну справу за позовом директора комунального закладу "Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради [PERSON] до управління державного архітектурного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №25 від 28.12.2021 по справі про адміністративне правопорушення, передано на розгляд до Соснівського районного суду м. Черкаси. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 квітня 2022 року відмовлено у задоволення позову директора КЗ «Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г.Шевченка» Черкаської обласної ради [PERSON] до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови по справі про адміністративне правопорушення № 25 від 28.12.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП. Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити. Свої позовні вимоги апелянт обґрунтовує тим, що Комунальний заклад Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради не є суб`єктом містобудування в контексті чинного законодавства та спірних правовідносин, а тому позивач, як керівник вказаного закладу не може нести відповідальність за зведення самочинно збудованого об`єкта. Відповідальність несе особа, яка здійснила таке будівництво, а відтак, за відсутності належного підтвердження того, що позивач є замовником згаданого будівництва, у посадових осіб відповідача були відсутні підстави для винесення спірних припису та постанови. Крім того, апеляційна скарга вмотивована тим, що висновки посадових осіб про самочинне будівництво під час проведення ремонту з благоустрою території театру є хибними, позаяк такі роботи заплановані не були і організацією, яка проводила капітальний ремонт, не виконувались. До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду відкрито провадження за апеляційною скаргою [PERSON] на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 квітня 2022 року та призначено до розгляду в судовому засіданні. Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, з належними документами, що посвідчують право представників представляти їх інтереси, в судове засідання не з`явилися. В судовому засіданні суду апеляційної інстанції постановлено про перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України. У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] (кадастровий № 7110136700:04:018:0079) знаходиться у постійному користуванні Комунального закладу "Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради. Директором Комунального закладу «Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка» Черкаської обласної ради у грудні 2021 року являвся [PERSON] . 17.12.2021 управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради здійснена позапланова перевірка на об`єкті, що розташований за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234 (кадастровий номер № 7110136700:04:018:0079) та [ADDRESS] (кадастровий номер № 7110136700:04:018:0060) щодо дотримання суб`єктом містобудування Комунальним закладом "Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про що складено акт № 84 від 17.12.2021. Актом від 17.12.2021 № 84 зафіксовано, що на вищевказаній земельній ділянці виявлено факт самочинного будівництва. За вищевказаною адресою проведені роботи з капітального ремонту об`єкту благоустрою в порушення вимог п. 2.6 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 154 від 23.09.2003. Виконані роботи з будівництва шести бетонних конструкцій орієнтовними розмірами (7,51мх4м; 7,61мх3,51м; 7,74мх3,56м; 8,2мх1,87м; 8,24мх3,53м; 8,34мх3,52м) без відповідного документу, який дає право на виконання будівельних робіт. За наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.12.2021 №29 щодо вчинення директором Комунального закладу Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради, адміністративного правопорушення та припис від 17.12.2021 № 30 про усунення позивачем порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов`язано до 17.02.2022 усунути порушення. В подальшому, постановою управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради №25 від 28.12.2021 директора Комунального закладу Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 9 350,00 грн. Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач з звернувся з даним позовом до суду. Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що встановлення факту самочинного будівництва є достатньою підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, як керівника комунального закладу до користування кого належить земельна ділянка де встановлено факт самочинного будівництва. Також, судом першої інстанції відмовлено у задоволенні позовних вимог в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування припису. Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне. В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 553). Частинами першою, другою статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є: зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки. Згідно з п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. У п.п. 21, 24 Порядку № 553 визначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення. У ч. 1 ст. 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У ст. 245 КУпАП закріплено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення. Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 3 статті 256 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. Судовий процес у цій справі показав, що у цьому праві позивача незаконно було суттєве обмежено. Згідно з частиною 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Відповідно до ст. 277-2 КУпАП особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, про дату і місце розгляду справи повідомляються завчасно. Статтею 278 КУпАП передбачено обов`язок органу чи посадової особи при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед інших обов`язково вирішити такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду. Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. З аналізу наведених норм вбачається, що достатньою та необхідною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях чи бездіяльності відповідного складу правопорушення, що повинно підтверджуватися належними і допустимими доказами в розумінні ст. 251 КУпАП та ст.ст. 73, 74 КАС України. Відповідно до частини 5 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Відтак, для притягнення особи до відповідальності за порушення вказаної норми слід встановити не лише факт самочинного будівництва, а й вину особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт самочинного будівництва встановлено проведеною перевіркою та чітко зафіксовано у спірній постанові. Крім того, судом першої інстанції зазначено, що відповідальність за зведення самочинно збудованого об`єкта несе саме особа, яка здійснила таке будівництво, за замовчуванням - особа, яка є власником самочинно збудованого об`єкта або власником чи користувачем земельної ділянки, на якій проведено нове будівництво. Колегія суддів критично оцінює такі висновки суду першої інстанції, з огляду на наступне. З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стосовно Комунального закладу Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради прийнято спірну постанову та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з метою усунення виявлених порушень та приведення до вимог чинного законодавства. З матеріалів справи вбачається, що згаданий об`єкт, на переконання відповідача, самочинного будівництва знаходиться на земельній ділянці за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234 (кадастровий № 7110136700:04:018:0079), яка перебуває у постійному користуванні Комунального закладу "Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради. Поряд з цим, виходячи зі змісту позовної заяви та апеляційної скарги вбачається, що позивач заперечує здійснення будь-яких дій з будівництва шести бетонних конструкцій орієнтовними розмірами (7,51мх4м; 7,61мх3,51м; 7,74мх3,56м; 8,2мх1,87м; 8,24мх3,53м; 8,34мх3,52м), про які вказано контролюючим органом. Більш того, припускає, що такі конструкції міг встановити власник сусідньої земельної ділянки з кадастровим номером № 7110136700:04:018:0060, що також була предметом перевірки. Слід зауважити, що вирішуючи адміністративний спір між Комунальним закладом "Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради та управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправним та скасування припису і постанови, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2022 року визнано протиправним та скасовано постанову управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради № 26/916/1 від 28.12.2021 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Вказаним рішенням суду не встановлено вини Комунального закладу "Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка" Черкаської обласної ради у здійсненні будь-яких дій з будівництва шести бетонних конструкцій орієнтовними розмірами (7,51мх4м; 7,61мх3,51м; 7,74мх3,56м; 8,2мх1,87м; 8,24мх3,53м; 8,34мх3,52м), про які вказано контролюючим органом. Враховуючи відсутність вини суб`єкта господарювання щодо здійснення самочинного будівництва на земельній ділянці, що перебуває у його користування також відсутні підстави стверджувати про наявність вини і керівника такого суб`єкта господарювання. Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції та приймаються колегією суддів в якості належних. Щодо рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову в частині визнання протиправним та скасування припису. Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову виходив з того, що доказів встановлення в порядку адміністративного судочинства порушень при проведенні перевірки не підтверджено, акт перевірки від 17.12.2021р. не скасований та є чинним. З даного приводу, колегія суддів вважає за необхідне окремо акцентувати на неналежному дослідженні судом першої інстанції матеріалів справи. Дійсно, первинний позов містив позовну вимогу щодо визнання протиправним та скасування припису управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради № 30 від 17.12.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Поряд із цим, уточнений позов, поданий позивачем до суду на виконання вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 19.01.22 про залишення позовної заяви без руху такої вимоги не містить (а.с. 46-54). Більш того, направляючи даний спір на розгляд до Соснівського районного суду м. Черкаси в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 31 січня 2022 року чітко вказано, що розгляду підлягають вимоги лише щодо визнання протиправною та скасування постанови №25 від 28.12.2021 по справі про адміністративне правопорушення. Окремо слід звернути увагу суду першої інстанції, що: - правомірність винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за правилами Кодексу адміністративного судочинства України не може розглядатись судом загальної юрисдикції як адміністративним в рамках розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності; - акт перевірки не може бути предметом оскарження в судовому порядку, оскільки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому висновку суду що не скасування такого свідчить про правомірність припису є недоречними; - обставини встановлені та зафіксовані в акті перевірки є предметом судового дослідження та потребують підтвердження під час судового розгляду. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. У відповідності до ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення. Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення. У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні. У відповідності до ч. 3 ст. 333 КАС України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження з перегляду ухвали про повернення заяви позивачеві (заявникові), а також судових рішень у справах, визначених статтями 280, 281, 287, 288 цього Кодексу, якщо рішення касаційного суду за наслідками розгляду такої скарги не може мати значення для формування єдиної правозастосовної практики.

Результат розгляду: granted