Рішення адміністративного суду від 2022-03-16 00:00:00+02

[PERSON] звернувся в суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. Рішенням Франківського районного суду м.Львова від 02 листопада 2021 року позов залишено без задоволення. Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувану постанову скасувати та прийняти нову, про задоволення позову, оскільки у його діях відсутній склад даного правопорушення, оскільки 26.11.2017 у будинку за адресою - [ADDRESS] виникла пожежа, внаслідок якої будинок був знищений, потребував капітального ремонту, у зв`язку з цим виникла необхідність відновлення нерухомого майна та проведення відповідних робіт в межах існуючих до того розмірів. Позивач та його представник в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали, просять рішення Франківського районного суду м.Львова від 02 листопада 2021 року скасувати та прийняти постанову про задоволення позову. Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час і місце апеляційного розгляду справи, і оскільки їхня явка в суді апеляційної інстанції не є обов`язковою, апеляційний розгляд справи проведено у їхній відсутності. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до переконання, що подана апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно ст.27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» , замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Судом першої інстанції вірно встановлено, що 08.09.2009 [PERSON] у порядку спадкування за заповітом набув право власності на житловий будинок в [ADDRESS] , загальною площею 53,7 кв.м., що стверджується копією дубліката свідоцтва про право на спадщину за заповітом ВМІ №369122 та не заперечується позивачем. Згідно акта обстеження житлового будинку [PERSON] від 29.11.2017, комісією в ході обстеження житлового будинку, який знаходиться в [ADDRESS] виявлено, що такий зруйновано під час пожежі 26.11.2017, а саме: згорів дах будинку, дерев`яне перекриття та стіни, пошкоджено вікна та вхідні двері, всередині будинку вигоріли меблі, побутова техніка та одяг. Комісія встановила, що будинок непридатний для проживання та потребує капітального ремонту. Листом Братківської сільської ради від 06.12.2017, позивачу, на його звернення від 29.11.2017, рекомендовано розпочати будівельні роботи по капітальному ремонту будинку за наявності передбачених ст.34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності документів. Для проведення будівельних робіт, за замовленням [PERSON] , ФОП [PERSON] розроблено проект капітального ремонту та реконструкції індивідуального житлового будинку з мансардним поверхом, [ADDRESS] . 05.12.2018 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області надійшло звернення [PERSON] від 23.11.2018 щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства із зведення [PERSON] капітальної споруди житлового будинку в [ADDRESS] . За результатами позапланової перевірки, проведеної головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Гончар Т.А., на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 05.12.2018 по об`єкту Реконструкція індивідуального житлового будинку в [ADDRESS] , встановлено, що громадянин [PERSON] як власник житлового будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1579 від 08.09.2009 виконує реконструкцію індивідуального житлового будинку в [ADDRESS] - без отримання документу, що дає право виконувати будівельні роботи, а саме подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта та без отримання самого будівельного паспорта забудови земельної ділянки. За наслідками перевірки складено акт перевірки №905/18-пз, протокол про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення №905/18/1 від 07.12.2018 за ч.4 ст.96 КУпАП та припис про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 07.12.2018. У подальшому, постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Рибчанського О.О. №184/12/18-ф/пз від 21.12.2018 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.ч.1,4 ст.96 КУпАП та на підставі ст.36 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 гривень. Зі змісту даної постанови вбачається, що на об`єкті будівництва за адресою: [ADDRESS] , власником житлового будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1579 від 08.09.2009 є гр. [PERSON] , виконується реконструкція індивідуального житлового будинку в [ADDRESS] - без права виконання будівельних робіт - без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта та без будівельного паспорта забудови земельної ділянки. На об`єкті будівництва виконані наступні роботи, а саме: влаштовано фундамент та зведено по периметру несучі стіни без влаштування конструкцій перекриття, даху та покриття, чим порушено абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою КМУ від 13.04.2011 №466 Деякі питання виконання підготовчих будівельних робіт , ч.1 ст.27, п.1 ч.1 ст.34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності. Згідно з ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності . Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553). Згідно п. 5 та п. 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Пунктом 17 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Також, ч. 4 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку № 553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. При цьому, відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством. Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Згідно п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42) (ст.244-6 КУпАП). Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Як вбачається з матеріалів справи, від отримання копій акту, припису та протоколів, винесених відповідачем за результатами позапланової перевірки позивач відмовився, про що свідчать відповідні відмітки у акті перевірки №905/18-пз, протоколах про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП та №905/18/1 від 07.12.2018. У той же час матеріалами справи підтверджується, що позивач був присутній під час проведення перевірки, останньому пред`явлено службове посвідчення №1261, видане на ім`я інспектора Гончара Т.А. 26.12.2017, дійсне до 26.12.2019, оригінал направлення №905/18пз від 05.12.2018 та наказ №976 від 05.12.2018, виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, яким уповноважено керівників територіальних структурних підрозділів у областях підписувати направлення на проведення перевірок у разі наявності підстав, передбачених п.7 Порядку №533. Як підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, 11.12.2018 [PERSON] отримав копії акту перевірки №905/18-пз та протоколів про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП та №905/18/1 від 07.12.2018, які скеровані йому відповідачем рекомендованою поштовою кореспонденцію з описом вкладення №7904409469681. Протоколи про адміністративні правопорушення містили відомості про дату та час розгляду справи. Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що матеріали справи містять дані про належне оповіщення [PERSON] про розгляд справи, дотримання відповідачем вимог Порядку №533 та проведення перевірки повноважним інспектором за зазначеною адресою та направленні №905/18пз від 05.12.2018, що вказує на забезпечення прав позивача надати під час розгляду справи пояснення з приводу складених протоколів і акту та подати відповідні докази. Позивач, як на підставу заявлених позовних вимог так і на підтримання апеляційної скарги в суді апеляційної інстанції покликається на п. 13 Постанови КМУ №406 від 07.06.2017 Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію зазначаючи, що проводив будівельні роботи по реконструкції будинку після пожежі на існуючому фундаменті. Згідно з абз. 1, 4 п. 2 Постанови № 466 від 13.04.2011 Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень. Згідно з нормою ч. 2 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , Кабінетом Міністрів України затверджується окремий перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Частиною 4 цієї ж статті передбачено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Згідно з ч. 7 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Відповідно до згаданої вище ч. 2 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 07.06.2017 року №406 Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію . Так, відповідно до п. 13 Постанови №406, не потребують документів, що дають право на виконання будівельних робіт, роботи з відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів. Таким чином, вірними є висновки суду першої інстанції що здійснення певного виду будівельних робіт, метою яких є відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів, може проводитися без оформлення документів, що дають право виконувати будівельні роботи, позаяк, законом установлено відповідний виняток для такого виду робіт. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, аварія небезпечна подія техногенного характеру, що спричинила ураження, травмування населення або створює на окремій території чи території суб`єкта господарювання загрозу життю або здоров`ю населення та призводить до руйнування будівель, споруд, обладнання і транспортних засобів, порушення виробничого або транспортного процесу чи спричиняє наднормативні, аварійні викиди забруднюючих речовин та інший шкідливий вплив на навколишнє природне середовище; надзвичайна ситуація обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності; відновлювальні роботи комплекс робіт, пов`язаних з відновленням будівель, споруд, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, які були зруйновані або пошкоджені внаслідок надзвичайної ситуації, та відповідних територій. У даному випадку, як засвідчується наявними у справі документами, на об`єкті нерухомого майна за адресою: в [ADDRESS] , у листопаді 2017 року відбулась пожежа. Поданими доказами підтверджується факт її настання, а також пошкодження будівлі саме в результаті пожежі, необхідність проведення капітального ремонту задля забезпечення експлуатації будівлі. Однак, дані про те, що відновлення будівлі здійснюється в межах її існуючих геометричних розмірів у матеріалах справи відсутні. Разом з цим з матеріалів справи встановлюється, що в ході проведення позапланової перевірки за адресою місця знаходження будинку позивача: в [ADDRESS] здійснено фотофіксацію місця проведення будівельних робіт, згідно яких встановлюється, що на час перевірки виконані будівельні роботи з влаштування фундаменту та зведення стін по периметру без влаштування конструкцій перекриття, даху та покриття. Як вбачається з проекту капітального ремонту та реконструкції індивідуального житлового будинку з мансардним поверхом, в [ADDRESS] , такий містить відомості комплекту робочих креслень та характеристик будинку з мансардним поверхом, план існуючого фундаменту, плани першого та другого поверху. Вказівка на житлову площу будинку після його реконструкції 68,75 кв.м., загальна площа 115,11 кв.м. Натомість, згідно технічного паспорта на житловий будинок в [ADDRESS] , житлова площа будинку становить 13,4 кв.м., допоміжна площа 28,2 кв.м. Відповідно до дублікату свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.09.2009 спадкове майно на яке видано свідоцтво складається із житлового будинку, в якому одна житлова кімната площею 13,7 кв.м. і кухні та загальною площею 53,7 кв.м., який розташований за адресою в [ADDRESS] . Окрім того, листом Братківської сільської ради від 06.12.2017 позивач повідомлявся про необхідність дотримання при плануванні будівельних робіт вимог передбачених ст.34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності , тобто подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю. Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що матеріалами справи підтверджується, що позивач здійснюючи капітальний ремонт будинку, фактично змінив геометричний розмір будівлі із зміною розміру та форми, а не відновлення певних елементів будівлі. Таким чином, позивач, за встановлених обставин, не мав права виконувати будівельні роботи для його відновлення без документів, що дають право на виконання будівельних робіт. Окрім того, надаючи оцінку доводам позивача щодо не виникнення у нього права власності на житловий будинок, оскільки таке виникає виключно після проведення державної реєстрації суд відзначає, що наявне у матеріалах справи свідоцтво про право на спадщину за заповітом вказує на належність йому житлового будинку на праві власності, при цьому на порушення позивачем порядку відновлення нерухомого майна після пожежі не впливає, оскільки відповідальність, передбачену ч.4 ст.96 КУпАП несе особа, яка вчинила таке правопорушення, незалежно від підстав набуття права власності на нерухоме майно. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем належними та достатніми доказами по справі доведено відповідність оскаржуваної постанови вимогам чинного законодавства. У той час, надані позивачем докази не доводять, що позивачем здійснювались саме такого виду роботи (щодо відновлення нерухомого майна після пожежі в межах його геометричних розмірів), які в силу норми в силу норми п. 13 Постанови №406 від 07.06.2017, дають право на їх виконання без документів, що дають право на виконання будівельних робіт. Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29). Враховуючи те, що судом першої інстанції правильно встановлено фактичні обставини справи, надано їм належну правову оцінку та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального права, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування рішення суду.

Результат розгляду: denied