Рішення адміністративного суду від 2022-10-17 00:00:00+03

[PERSON] звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом \~до Головного управління Національної поліції в Луганській області (далі ГУНП) про визнання протиправним та \~скасування наказу від 21.04.2022 р. № 731 про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора чергового Ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області [PERSON] , визнання протиправним та скасування наказу від 21.04.2022 р. № 187о/с про звільнення його зі служби в поліції, поновлення на службі в поліції на посаді старшого інспектора чергового Ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області з 21.04.2022 р., стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення 21.04.2022 р. по день фактичного розрахунку, стягнення додаткової винагороди в розмірі 30\~ 000,00 грн. щомісячно, починаючи з 01.03.2022 р. по день припинення та/або скасування воєнного стану в Україні. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 р. в задоволенні позову відмовлено. В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, ухвалити нове рішення про задоволення позову. Апелянт зазначає про неврахування судом першої інстанції, що Правилами етичної поведінки поліцейських заборонено поліцейському саме під час виконання службових обов`язків перебувати на службі в нетверезому стані, але 29.03.2022 р. він не повинен був заступати на службу (добове чергування по охороні об`єктів). Тому вважає, що на нього безпідставно накладено дисциплінарне стягнення, адже 29.03.2022 р. він на службі не перебував. Судом першої інстанції необґрунтовано відхилені надані ним докази, що 29.03.2022 р. він не перебував на службі, а відпочивав в колі сім`ї. Також вказує, що видача вогнепальної табельної зброї на постійне зберігання не засвідчує факт перебування цілодобового на службі. Вважає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Справа судом розглянута \~без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). Перевіривши \~законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено, що \~\~капітан поліції [PERSON] \~проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області. 29.03.2022 заступник начальника управління\~ начальник відділу підтримки УГІ ГУНП в Луганській області майор поліції В. Шевченко рапортом доповів начальнику ГУНП в Луганській області полковнику поліції [PERSON] про те, що 29.03.2022 працівниками УГІ ГУНП в Луганській області виявлено на службі в умовах воєнного стану працівників ГУНП в Луганській області: старшого інспектора-чергового ІТТ № 1 капітана поліції [PERSON] та поліцейського ІТТ № 2 сержанта поліції [PERSON] з ознаками алкогольного сп`яніння (запах з порожнина рота, невиразне мовлення), та що зазначені працівники поліції перебували з вогнепальною зброєю. З метою встановлення факту перебування цих осіб у стані алкогольного сп`яніння працівниками УГІ ГУНП в Луганській області проведено їх огляд за допомогою алкотестера «Драгер». За результатами огляду встановлено, зокрема, що капітан поліції [PERSON] перебував на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння (2,19 проміле). Результат проведення огляду позивача на стан алкогольного сп`яніння підтверджується роздруківкою результату тесту, проведеного 29.03.2022 із використанням алкотестера «Драгер», яка містить підпис особи, стосовно якої проведено огляд. Наказом начальника ГУНП в Луганській області № 584 від 29.03.2022 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» за даним фактом призначено службове розслідування у формі письмового провадження щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП в Луганській області. Наказом визначено склад дисциплінарної комісії ГУНП в Луганській області, якій доручено проведення службового розслідування, та на період службового розслідування вирішено відсторонити старшого інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області капітана поліції [PERSON] від виконання службових обов`язків. [PERSON] ознайомлений з наказом № 584 від 29.03.2022 під підпис у день його видачі, що підтверджується відповідним записом у копії наказу. 29.03.2022 начальником ГУНП в Луганській області видано наказ № 132 о/с, яким відсторонено капітана поліції [PERSON] від виконання службових обов`язків старшого інспектора-чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області на час проведення службового розслідування з 29.03.2022. [PERSON] ознайомлений з наказом № 132 о/с від 29.03.2022 під підпис у день його видачі, що підтверджується відповідним записом у копії наказу. Відповідно до висновку службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими ГУНП в Луганській області, затвердженого 20.04.2022 начальником ГУНП в Луганській області, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 5, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, абз. 1, 2 п. 1, абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння, капітана поліції [PERSON] , старшого інспектора-чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області, слід звільнити зі служби в поліції. Наказом начальника ГУНП в Луганській області № 731 від 21.04.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» за особисту недисциплінованість, порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 4, 5, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, абз. 1, 2 п. 1, абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, що виразилося у перебуванні на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння, накладено на капітана поліції [PERSON] , старшого інспектора-чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. З наказом № 731 від 21.04.2022 [PERSON] ознайомлений та отримав його копію у день видачі наказу\~ 21.04.2022, що підтверджується відповідними записами у наказі. Наказом начальника ГУНП в Луганській області № 187 о/с від 21.04.2022 [PERSON] , старшого інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 Головного управління Національної поліції в Луганській області, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) звільнено з 22.04.2022 зі служби в поліції, скасовано відсторонення від виконання службових обов`язків старшого інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 Головного управління Національної поліції в Луганській області на час проведення службового розслідування з 21.04.2022. З наказом № 187 о/с від 21.04.2022 [PERSON] ознайомлений у день його видачі\~ 21.04.2022, що підтверджується відповідними записами у витягах із наказу. Отримання позивачем копії наказу про звільнення підтверджується підписом [PERSON] від 22.04.2022. Оскільки у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, суд першої інстанції дійшов висновку про доведеність висновків службового розслідування та факту порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського, та про необґрунтованість позовних вимог щодо скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу. Щодо позовних вимог про стягнення додаткової винагороди в розмірі 30 000 грн. щомісячно, починаючи з 01.03.2022 р. до дня припинення та/або скасування воєнного стану в Україні, суд першої інстанції зазначив, що згідно з довідкою від 02.05.2022 № 49/111/22-2022, виданою управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Луганській області, згідно з\~ постановою Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 позивачу у квітні 2022 року нараховано додаткову винагороду за період служби з 24.02.2022 до 25.03.2022 в сумі 6 000,00 грн., після утримання відповідних податків та зборів списком № 136 від 04.04.2022 перераховано на картковий рахунок кошти в сумі 5 910,00 грн.; у травні 2022 року нараховано додаткову винагороду за період служби з 25.03.2022 до 24.04.2022 в сумі 5 000,00 грн., після утримання відповідних податків та зборів списком № 178 від 03.05.2022 перераховано на картковий рахунок кошти в сумі 4 925,00 грн. Суд першої інстанції вказав, що обрахунок додаткової винагороди проводився та її виплата здійснювалася за календарний період проходження служби пропорційно кількості днів проходження служби, а з 21.04.2022 позивача \~звільнено зі служби в поліції, тому дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача додаткової винагороди в розмірі 30000 гривень щомісячно, починаючи з 01.03.2022 до 21.04.2022, а позовні вимоги про стягнення додаткової винагороди, починаючи з 21.04.2022, не підлягають задоволенню з огляду на те, що судом відмовлено в позові про поновлення на службі в поліції Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] проходив службу в органах внутрішніх справ з 17.01.2000 р., в органах Національної поліції України - з 07.11.2015 р., \~на посаді старшого інспектора - чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області з 01.12.2021 р. [PERSON] має спеціальне звання капітан \~поліції. Наказом \~ГУНП в Луганській області від 29.03.2022 р. \~№584 \~призначено \~службове розслідування у формі письмового провадження щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими \~ГУНП в Луганській області, проведення службового розслідування доручено \~дисциплінарній комісії, на період службового розслідування \~відсторонено \~ [PERSON] \~від виконання службових обов`язків (а.с. 54). Наказом ГУНП в Луганській області від 29.03.2022 р. № 132о/с капітана поліції [PERSON] відсторонено \~від виконання службових обов`язків \~на час проведення службового розслідування з 29.03.2022 р. (а.с. 80). Підставою призначення службового розслідування слугував рапорт від 29.03.2022 р. заступника начальника управління -\~ начальника відділу підтримки УГІ ГУНП в Луганській області майора поліції В. Шевченка, яким доведено до відома \~начальника ГУНП в Луганській області про те, що 29.03.2022 р. працівниками УГІ ГУНП в Луганській області виявлено на службі в умовах воєнного стану працівників ГУНП в Луганській області: старшого інспектора-чергового ІТТ № 1 капітана поліції [PERSON] та поліцейського ІТТ № 2 сержанта поліції [PERSON] з ознаками алкогольного сп`яніння (запах з порожнина рота, невиразне мовлення), та що зазначені працівники поліції перебували з вогнепальною зброєю. З метою встановлення факту перебування цих осіб у стані алкогольного сп`яніння працівниками УГІ ГУНП в Луганській області проведено їх огляд за допомогою алкотестера «Драгер». За результатами огляду встановлено, зокрема, що капітан поліції [PERSON] перебував на службі, в умовах воєнного стану, у стані алкогольного сп`яніння (2,19 проміле). Результат проведення огляду позивача на стан алкогольного сп`яніння підтверджується роздруківкою результату тесту, проведеного 29.03.2022 р. із використанням алкотестера «Драгер», яка містить підпис особи, стосовно якої проведено огляд (а.с. 53). Висновком за результатами службового розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни \~поліцейськими ГУГП в Луганській області, затвердженим начальником ГУНП в Луганській області, (а.с. 63-77) встановлено, що 29.03.2022 р. \~старший інспектор черговий ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області капітан поліції [PERSON] перебував на службі в умовах воєнного стану у стані алкогольного сп`яніння. \~\~ Дисциплінарною комісію запропоновано за особисту недисциплінованість, порушення вимог \~пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 5, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, \~абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки \~поліцейських, затверджених наказом \~МВС України № 1179 від 09.11.2016 р., що виразилось у перебуванні на службі в умовах воєнного стану у стані алкогольного сп`яніння капітана поліції \~ [PERSON] , старшого інспектора чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області, \~звільнити зі служби в поліції. \~\~ Пунктом 1 наказу начальника ГУНП \~в Луганській області № 731 від 21.04.2022 р. \~«Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області» \~за особисту недисциплінованість, порушення \~вимог \~пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 5, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, \~абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки \~поліцейських, затверджених наказом \~МВС України № 1179 від 09.11.2016 р., що виразилось у перебуванні на службі в умовах воєнного стану у стані алкогольного сп`яніння, капітана поліції \~ [PERSON] , старшого інспектора чергового ІТТ № 1 ГУНП в Луганській області, \~звільнено зі служби в поліції (а.с. 78-79). \~\~ Наказом ГУНП № 187о/с від 21.04.2022 р. (по особовому складу) капітана поліції [PERSON] , старшого інспектора чергового ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Луганській області, звільнено з 22.04.2022 р. за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), скасовано відсторонення від виконання службових обов`язків \~з 21.04.2022 р. (а.с. 81, 82). Спірним під час апеляційного перегляду справи є доведеність наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку. Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає\~ Закон України «Про Національну поліцію»\~ \~\~від 02.07.2015 р. № 580-VIII\~ (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого\~ \~\~у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII). За приписами \~пункту 6 частини першої\~ \~статті 77 Закону № 580-VIII\~ \~поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено \~частиною першою \~статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень\~ Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді. Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут). За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту). Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським\~ Конституції\~ і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених\~ статтею 18\~ Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. Правила етичної поведінки поліцейських затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09.11.2016 р., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 р. за № 1576/29706, та є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції. Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. Згідно з абзацом 6 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці. За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Відповідно до частин першої третьої \~статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. В межах цієї справи не є спірним питання дотримання відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування. Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності \~суд зазначає таке. Порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано перебування позивача на службі в умовах воєнного стану у стані алкогольного сп`яніння, тобто скоєння проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на поліцейського обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади. Факт знаходження позивача в стані алкогольного сп`яніння 29.03.2022 р. доводиться \~\~роздруківкою результату тесту, проведеного 29.03.2022 р. із використанням алкотестера «Драгер» (2,19 проміле), яка містить підпис позивача, та, власне, не заперечується позивачем. За позицією позивача 29.03.2022 р. він не був задіяний у несенні служби, перебував поза службою, тому вживання алкогольних напоїв та перебування у цей день в стані алкогольного сп`яніння не є порушенням службової дисципліни. Крім того, зазначає, що він ніс службу подобово за графіком - доба служби/три доби вихідних. Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості. Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 р. «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 р. «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 р. «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Згідно із частиною другою статті 24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості. Частина першою четвертою статті 91 Закону № 580-VIII встановлено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем. Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків. Особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до\~ Закону України\~ «Про правовий режим воєнного стану», визначає Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» № 2136-ІХ від 15.03.2022 р., який набрав чинності 24.03.2022 р. (далі Закон \~№ 2136-ІХ). Статтею 6 Закону № 2136-ІХ визначено, що нормальна тривалість робочого часу у період дії воєнного стану може бути збільшена до 60 годин на тиждень для працівників, зайнятих на об`єктах критичної інфраструктури (в оборонній сфері, сфері забезпечення життєдіяльності населення тощо). Для працівників, зайнятих на об`єктах критичної інфраструктури (в оборонній сфері, сфері забезпечення життєдіяльності населення тощо), яким відповідно до законодавства встановлюється скорочена тривалість робочого часу, тривалість робочого часу у період дії воєнного стану не може перевищувати 40 годин на тиждень. П`ятиденний або шестиденний робочий тиждень встановлюється роботодавцем. Час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) визначається роботодавцем. Тривалість щотижневого безперервного відпочинку може бути скорочена до 24 годин. Наказом ГУНП в Луганській області № 1985 від 11.08.2016 р. «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників апарату ГУНП в Луганській області» встановлено п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, робочий час з 09.00 год. до 18.00 год. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ГУНП в Луганській області не видавались накази про встановлення особовому складу, зокрема, \~позивачу подобового графіку несення служби. Крім того, 29.03.2022 р. є робочим днем (вівторок), з огляду на встановлений наказом ГУНП в Луганській області № 1985 від 11.08.2016 р. п`ятиденний робочий тиждень з робочим часом з 09.00 год. до 18.00 год. Відтак, доводи позивача про встановлення йому подобового режиму несення служби, а також про те, що 29.03.2022 р. був для нього вихідним, не підтверджені належними та допустимими доказами, тому обґрунтовано відхилені судом першої інстанції. \~ Посилання апелянта на не надання судом першої інстанції оцінки представленим ним доказам є цілком безпідставним, адже судом першої інстанції у рішенні належним чином мотивоване відхилення таких доказів. Зокрема, судом першої інстанції з цього питання вказано, що додані до позовної заяви копії аркушів із рукописними записами прізвищ та часу охорони об`єктів із датами « 01.03.», « 10.03.2022», « 26.03.2022», а також копія аркуша із надрукованим текстом, у якому зазначено прізвища і дату добового чергування з охорони об`єкта « 30.03.2022», не є належними доказами несення позивачем служби подобово. Крім того, у вказаних записах біля прізвища позивача зазначено час, який становить по дві-три години на певну дату. Позивачем не спростовані такі висновки суду першої інстанції. Посилання апелянта на те, що видача вогнепальної табельної зброї на постійне зберігання не засвідчує факт перебування цілодобово на службі, судом також відхиляється, оскільки суд першої інстанції цими фактами не обґрунтовував рішення. Поведінка працівника поліції має ґрунтуватися на етичних, правових та службово-дисциплінарних нормах поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку. Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та власне факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння. Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків. За правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Суд зазначає, що з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права, \~у спірному випадку відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку. В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинене останнім порушення\~ Закону України «Про Національну поліцію»,\~ Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки, внаслідок чого позивачем скоєно проступок, який охоплюється поняттям «порушення службової дисципліни». Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18. Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскарженого наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом. Враховуючи, що судом погоджено висновок суду першої інстанції про правомірність наказів, доведеність скоєння дисциплінарного проступку, відсутні підстави для поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Позивачем в апеляційній скарзі не приведено доводів у спростування висновків суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення додаткової винагороди в розмірі 30\~ 000,00 грн. щомісячно, починаючи з 01.03.2022 р. по день припинення та/або скасування воєнного стану в Україні, тому судом не надається правова оцінка рішення суду першої інстанції в цій частині. Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення. Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні пункту 1 частини шостої \~статті 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини п`ятої \~статті 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Результат розгляду: denied