Рішення адміністративного суду від 2022-11-09 00:00:00+02

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ 1.1. Короткий зміст позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «Біотрейд» (надалі також - Позивач, ТОВ «Біотрейд») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (надалі також - Відповідач), в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 29 квітня 2021 року № 0058490702 та № 0058510702. 1.2. Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року позов задоволено повністю. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2022 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року в адміністративній справі № 160/12804/21 залишено без змін. 1.3. Короткий зміст касаційної скарги та відзиву на неї Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій та вказуючи на порушення судами норм матеріального та процесуального права, Відповідач звернувся з касаційною скаргою, в якій просив скасувати рішення судів і передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. При цьому, підставами касаційного оскарження Відповідач визначив пункти 1, 2, 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. Вважаючи, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2022 року прийнята без врахування всіх обставин справи, необґрунтовано та однобічно, з порушенням принципу доступу до правосуддя та з порушенням норм процесуального права, Відповідач стверджує, що суд апеляційної інстанції, зокрема, без законних підстав здійснив розгляд справи без його участі та без надсилання йому даних про призначення справи до розгляду. У відзиві на касаційну скаргу представник Позивача просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін. Щодо доводів Відповідача про неотримання Позивачем документів щодо призначення справи до розгляду представник стверджує, що про призначення судового засідання контролюючий орган міг дізнатись з даних офіційного веб-сайту судової влади України, за відповідним номером телефону, При цьому, як вважає Позивач, Відповідач самостійно створив умови, за яких суд фактично був позбавлений можливості повідомити його у спосіб, встановлений процесуальним законодавством про дату час та місце розгляду справи, а відкритість інформації про дату, час та місце розгляду справи та її офіційне оприлюднення судом апеляційної інстанції на офіційному сайті, свідчить про те, що судом апеляційної інстанції було дотримано вимоги щодо розгляду справи. У надісланих додаткових поясненнях Відповідача його основні доводи зводяться до того, що сталою та послідовною практикою Верховного Суду підтверджується, що оприлюднення певної інформації щодо призначення справи до розгляду не скасовує обов`язок суду вчасно направляти копії судового рішення. Також Відповідач звернув увагу й на те, що згідно з постановою Верховного Суду від 18 вересня 2021 року роздруківка з електронною пошти не є належим доказом належного повідомлення особи. Представник Позивача, повідомивши про отримання повістки 2 листопада 2022 року, надіслала клопотання, в якому просила розглядати справу за її відсутності. 2. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 2.1. Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій Верховний Суд, заслухавши представника Відповідача, обговоривши доводи касаційної скарги, переглядаючи судове рішення суду апеляційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіривши правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права, виходить з такого. Як підтверджується матеріалами справи, Третім апеляційним адміністративним судом відкрито провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року в адміністративній справі № 160/12804/21. Розгляд справи ухвалою від 21 січня 2022 року призначено в судовому засіданні на 1 березня 2022 року на 13 год. 00 хв. Згідно з наявними у справі роздруківками з електронної пошти копію ухвали про призначення справи до розгляду та повістку надіслано на електронну адресу Відповідача (dp.official@tax.gov.ua). Згідно із повідомленням (том 2, а.с.134), що надійшло з електронної адреси, підтверджено отримання таких представником Відповідача. У зв`язку з введенням в Україні воєнного стану відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, з метою забезпечення захисту життя та здоров`я учасників судового процесу, ухвалою від 25 квітня 2022 року Третій апеляційний адміністративний суд вирішив розглядати справу в порядку письмового провадження. Копію ухвали отримано представником Відповідача 26 квітня 2022 року у суді, що підтверджується відповідною розпискою. Представником Відповідача подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні за участю представників сторін. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2022 року призначено апеляційний розгляд справи № 160/12804/21 за участю сторін у судовому засіданні на 17 травня 2022 року о 13:30 год. Повідомлено, що судове засідання відбудеться в приміщенні Третього апеляційного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Василя Жуковського, 23. При цьому, згідно з наявною у справі роздруківкою з електронної адреси відповідна ухвала та повістка надіслані 10 травня 2022 року на електронну адресу dp.official@tax.gov.ua. 17 травня 2022 року Третій апеляційний адміністративний суд розглянув справу в судовому засіданні без участі представника Відповідача, при цьому згідно з протоколом судового засідання та аудіозаписом суд дійшов висновку про те, що Відповідач належним чином повідомлений про дату час та місце судового розгляду. Надаючи правову оцінку таким процесуальним діям суду апеляційної інстанції, Верховний Суд звертає увагу на те, що частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також - КАС України) визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Наведена норма свідчить, що справедливий та своєчасний розгляд спорів адміністративними судами є нерозривними поняттями, а комплексне дотримання адміністративними судами цих вимог сприяє утвердженню верховенства права у суспільстві. Аналізуючи чи під час ухвалення рішення у справі, апеляційний суд виконав визначене перед ним завдання та чи дотримався справедливої процедури при вирішенні спору у цій справі, тобто чи було забезпечено реальну участь представника Відповідача в розгляді справи, змагальності процесу, рівності сторін Суд звертає увагу на таке. Відповідно до статті 307 КАС України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду. Про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням. Згідно з частиною першою статті 313 КАС України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Тобто, відкладення розгляду справи у суді апеляційної інстанції передбачено, зокрема, якщо стосовно учасника справи немає відомостей про вручення йому судової повістки. Нормою частини другої статті 313 КАС України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи не перешкоджає розгляду справи у разі, якщо їх належним чином повідомлено про дату, час і місце розгляду справи. Тобто визначено обов`язковою умовою судового розгляду за відсутності учасника справи його належне повідомлення про дату, час і місце судового розгляду. Як визначено частинами першою-другою статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою. Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді (частина третя статті 126 КАС України). Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. Складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента. У § 26 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Виходячи зі змісту норм Конституції України, Конвенції про права людини та основоположні свободи, Кодексу адміністративного судочинства України, які регулюють питання рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, зокрема щодо права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи та забезпечення права доведення переконливості своїх доводів перед судом, Верховний Суд наголошує, що в спірних правовідносинах належним повідомленням Відповідача як учасника справи про місце, день та час розгляду справи в суді апеляційної інстанції є повідомлення його повісткою чи іншим способом, передбаченим КАС України, не пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання. Як передбачено частиною третьою статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу. При цьому, за змістом частини першої статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. А згідно з частиною шостою статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Між тим, як підтверджується змістом наявних у справі документів, відсутні будь-які докази на підтвердження вручення Відповідачу як повістки, так і ухвали про призначення справи до розгляду в судовому засіданні. В рішенні суду апеляційної інстанції не зазначено посилань на докази, на підставі яких суд дійшов висновку про належне повідомлення Відповідача про дату, час та місце судового розгляду. Не зазначено про такі докази і в протоколі судового засідання й не було озвучено про наявність таких доказів під час судового розгляду, що підтверджується аудіозаписом судового засідання. Відтак, оскільки відсутні підстави вважати про наявність у матеріалах справи відомостей про вручення судової повістки Відповідачу, суд дійшов висновку, що справу розглянуто апеляційним адміністративним судом за відсутності Відповідача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання. Схожий за змістом підхід до застосування норм матеріального права наведений Верховним Судом у постанові від 3 листопада 2022 року у справі № 380/9196/21. Колегія суддів також враховує позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 207/4485/21, яка полягає у тому, що неналежне виконання судом обов`язку щодо вручення стороні справи судового рішення не може бути підставою для застосування до особи, яка самостійно не отримала таке рішення, негативних процесуальних наслідків. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку про порушення судом апеляційної інстанції встановленого положеннями статті 307 КАС України обов`язку завчасного та належного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи. Слід зауважити, що невиконання апеляційним судом наведеної процесуальної норми, є безумовною підставою для констатації порушення з боку суду норм процесуального права, що, в свою чергу, тягне за собою обов`язкове скасування судового рішення, а відтак відсутні правові підстави для надання оцінки інших, наведених у касаційній скарзі доводів та підстав касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції. За таких обставин, коли порушено принцип рівності сторін, право на справедливий суд, оскаржувана постанова апеляційного суду підлягає безумовному скасуванню з направленням справи на новий апеляційний розгляд. 2.2. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою. Суд дійшов висновку про те, що суд апеляційної інстанції порушив норми процесуального права, постанову ухвалив без повідомлення осіб, чим порушив право скаржника на справедливий апеляційний перегляд справи, а також принципи змагальності сторін, офіційного з`ясування всіх обставин у справі. Наведене є обов`язковою підставою для скасування судового рішення з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. За таких обставин, касаційну скаргу необхідно задовольнити, рішення суду апеляційної - скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Результат розгляду: partial