Рішення адміністративного суду від 2022-09-28 00:00:00+03

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Управління Державного архітектурно будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького ( далі - відповідач), в якому просив: - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №100 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №100 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №101 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №101 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №102 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №102 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №103 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №103 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №104 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №104 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького щодо винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №105 від 07.12.2021 незаконними та протиправними; - скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування №105 від 07.12.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького у внесенні припису про усунення порушень в сфері містобудівної діяльності №110 від 25.11.2021 року незаконними та протиправними; - скасувати припис про усунення порушень в сфері містобудівної діяльності №110 від 25.11.2021 року; - визнати дії посадових осіб управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького у внесенні припису про усунення порушень в сфері містобудівної діяльності №109 від 25.11.2021 року незаконними та протиправними; - скасувати припис про усунення порушень в сфері містобудівної діяльності №109 від 25.11.2021 року. В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що відповідач здійснив позапланову перевірку, вийшовши за межі повноважень, наданих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідачем під час позапланової перевірки допущено численні процедурні порушення, тому прийняті за результатами позапланової перевірки спірні постанови про накладення штрафів та приписи вважає протиправними. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 лютого \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~2022 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено у повному обсязі. Із рішенням суду першої інстанції не погодився позивач, ним була подана апеляційна скарга. В скарзі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення його позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що відповідачем як під час перевірки, так і під час оформлення її результатів були допущені численні порушення, проте суд не надав належної оцінки цим доводам позивача. Позивач звертає увагу, що в порушення вимог законодавства, адміністративні справи були розглянуті відповідачем 07.12.2021року, в той час як в протоколах була зазначена дата розгляду 09.12.2021, це призвело до позбавлення права позивача приймати участь у розгляді, подавати свої заперечення та докази. Наведене є безумовною підставою для скасування оскаржених позивачем постанов відповідача про накладення штрафів. Відповідач своїм правом подати письмовий відзив на апеляційну скаргу позивача не скористався. Апеляційний \~розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, за правилами ст.311 КАС України. Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне. З матеріалів справи встановлено, що Служба безпеки України в Кіровоградській області листами від 04.11.2021 року повідомила Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради про те, що за адресою, вказаною у листі, здійснюється реконструкція з надбудовою поверху будівлі громадського призначення з порушенням вимог чинного законодавства, створюються передумови до настання надзвичайних подій з тяжкими наслідками. Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Кропивницької міської ради направлено позивачу лист-запрошення від 09.11.2021 року №01-46/515, в якому повідомило, що здійснює перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства щодо законності виконання будівельних робіт за адресою: вул. Шевченка, буд. 16 на підставі звернення Управління СБУ в Кіровоградській області №61/ке/10003/нт від 04.11.2021 року. тому, просило з`явитися до приміщення управління. 15.11.2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького Пилипенко В.В. складено доповідну записку. В записці зазначено, що під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю виявлено об`єкти будівництва за адресою вул. Шевченка, буд. 16 з ознаками порушення вимог містобудівного законодавства, а саме реконструкція нежитлової будівлі з надбудовою в притул до пам`ятки архітектури місцевого значення, занесеної до Переліку пам`яток містобудування, архітектури місцевого значення в Кіровоградській області, затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 29 січня 2020 року № 102-р «Про внесення змін до розпорядження голови обласної державної адміністрації від 07 серпня 1997 року « 261р.», як «Житловий будинок» (кін. XX ст., охоронний №57-Кв). З інформації, що знаходиться у вільному доступі (відкритий геопортал міста Кропивницького, Реєстр будівельної діяльності та інші) встановлено, що жодні дозвільні документи на розміщення зазначеного об`єкту будівництва не видавалися. На підставі наказу від 15.11.2021 року № 30/1-о та направлення від 15.11.2021 року №230 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція квартири № 16 та нежитлового приміщення (площею 53,6 кв.м., колишня квартира [ADDRESS] ) шляхом їх об`єднання та надбудовою другого поверху за адресою: вул. Шевченка, 16». За результатами позапланової перевірки було встановлено, що позивачем (Суб`єктом містобудування) виконуються наступні будівельні роботи: реконструкція з втручанням у несучі конструкції будівлі; надбудова другого поверху з балконом; перепланування внутрішньої частини квартири та нежитлового приміщення для подальшого об`єднання; реконструкція з втручанням в існуючі інженерні мережі. Будівельні роботи виконуються в охоронній зоні пам`ятки архітектури місцевого значення в Кіровоградській області, а тому даний об`єкт за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками. Одночасно встановлено, що Суб`єкт містобудування: виконує будівельні роботи на об`єкті за відсутності розробленої та затвердженої проектної\~ документації; здійснює господарську діяльність з будівництва об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками без відповідної ліцензії; не забезпечив здійснення авторського нагляду та технічного нагляду; не веде виконавчу документацію. Виявлене порушення зафіксовано головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління в акті від 25.11.2021 року № 217. Також, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління, було складено протоколи про порушення вимог містобудівного законодавства від 25.11.2021 року: №№ 113,114,115,116,117,118. Крім того, суб`єкту містобудування винесено припис від 25.11.2021 року № 109 з вимогою негайно зупинити виконання будівельних робіт та припис від 25.11.2021 року № 110 з вимогою усунути порушення вимог містобудівного законодавства шляхом знесення надбудованого другого поверху. За результатами розгляду протоколів, винесено постанови від 07.12.2021 року: №№ 100, 101, 102, 103, 104, 105 у справах про адміністративні правопорушення та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафів на загальну суму 68000,00 грн.. Вважаючи постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафів та приписи управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького протиправними, позивач звернувся до суду з вимогами про їх скасування. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржені позивачем приписи та постанови є правомірними, винесені у відповідності до вимог законодавства, а тому відсутні підстави для їх скасування. Колегія суддів частково не погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи \~наступне. Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до приписів ч.1 ст.41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Відповідно до ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації. Нормами «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23 травня 2011р. №553, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до пункту 7 вказаного Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Аналогічні приписи містяться і в статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Як встановлено судом, підставами винесення наказу про проведення позапланової перевірки став лист СБУ в Кіровоградській області листом від 04.11.2021 року №61/ке/10003/нт від 04.11.2021 року та 15.11.2021 року та доповідна записка головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління ДАБК Міської ради міста Кропивницького. Згідно з пунктом 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування. Відповідно до абз.11 п.7 Порядку, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, чинного на час проведення позапланової перевірки (далі - Порядок №553), під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. У відповідності до п. 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Як передбачено нормами п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Отже, аналізуючи наведені норми, можна дійти висновків, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю перед початком проведення позапланового заходу контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. В свою чергу, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Вказаному кореспондує закріплене нормами Порядку №553 та Закону №877-V право суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, як вірно вказав суд першої інстанції, зазначеним Порядком не передбачено, яким саме шляхом належить повідомляти суб`єктів містобудування або їх представників про проведення перевірки. Як встановлено з матеріалів справи, 23.11.2021 року позивача про проведення позапланової перевірки повідомлено засобами телефонного зв`язку та надіслано фотокопію листа-запрошення про проведення перевірки. Згідно до акту перевірки від 25.11.2021 року №217, в розділів IV та Х зазначено, що до участі у проведенні заходу контролю був залучений головний спеціаліст відділу з охорони культурної спадщини Кропивницької міської ради Бєлєсєнєв С.А.. За результатами перевірки було виявлено, що виконуються такі будівельні роботи: реконструкція з втручанням у несучі конструкції будівлі; надбудова другого поверху балконом; перепланування внутрішньої частини квартири та нежитлового приміщення для подальшого об`єднання; втручання в існуючі інженерні мережі. Позивачем відображені в акті порушення не спростовані, відповідні дозволи на виконання вказаних робіт суду надано не було. Будівельні роботи виконуються в охоронній зоні пам`ятки архітектури місцевого значення в Кіровоградській області, а тому об`єкт, де виконуються будівельні роботи, має бути віднесено до класу, що має клас наслідків (відповідальності) СС2. Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687-ХІУ, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Під час перевірки встановлено, що суб`єкт містобудування - позивач у справі здійснює \~будівництво об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) без відповідної ліцензії. Відповідно до частин 1 ст.317 Господарського кодексу України, будівництво об`єктів виробничого та іншого призначення, підготовка будівельних ділянок, роботи з обладнання будівель, роботи з завершення будівництва, прикладні та експериментальні дослідження і розробки тощо, які виконуються суб`єктами господарювання для інших суб`єктів або на їх замовлення, здійснюються на умовах підряду. Позивачем не надано суду доказів атестації виконавців робіт, наявності кваліфікаційного сертифікату та ліцензії на здійснення відповідних робіт, вимоги до яких передбачено ч.1 ст.17 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687-ХІУ, постановами КМУ №668, |№466 та №1396. Частиною 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Договору про авторський нагляд з архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами, позивач суду також не надав. Як визначено ч.5 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень. Примірні форми договорів про здійснення технічного нагляду та про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури. Позивачем доказів забезпечення здійснення технічного нагляду за об`єктом будівництва суду також надано не було. Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Згідно п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. За результатом проведеної перевірки складено акт від 25.11.2021 року №217, складено протоколи про порушення вимог містобудівного законодавства від 25.11.2021 року №№113,114,115,116,117,118. Крім того, внесено припис від 25.11.2021 року № 109 з вимогою негайно зупинити виконання будівельних робіт та припис від 25.11.2021 року №110 з вимогою усунути порушення вимог містобудівного законодавства шляхом знесення надбудованого другого поверху. Матеріали, складені за результатами проведених заходів державного архітектурно-будівельного контролю, були направлені поштою та отримані позивачем 30.11.2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення. Враховуючи вище викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо того, що процедура призначення, проведення перевірки, та складання за наслідками такої перевірки акту та приписів, як це передбачено вимогами діючого законодавства, була дотримана відповідачем. Під час перевірки виявлені факти порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які останнім не спростовано належними та допустимими доказами, а тому підстав для визнання незаконними дій відповідача чи скасування приписів, що оскаржує позивач, у суду не було. В той же час, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо того, що відсутні підстави для скасування оскаржених позивачем постанов про накладення штрафу. Частиною 1 ст.4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 3, 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи (п. 16). Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи (п.17). Аналізуючи наведені норми, можна дійти висновку, що справа може бути розглянута у відсутність суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, проте за умови повідомлення останнього про час і місце розгляду справи не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. З матеріалів справи встановлено, що в протоколах про правопорушення, складених 25.11.2021року відносно позивача, зазначено, що розгляд справи відбудеться 09.12.2021року о 10.00 (а.с. 95-107). Копії цих протоколів направлено позивачу та отримано останнім 30.11.2021року ( а.с. 121). Сам розгляд справи відбувся у відсутність позивача 07.12.2021 року, тобто за два дні до дати, зазначеної у протоколах (09.12.2021), і за наслідками розгляду справ винесено оскаржені позивачем постанови у справі про адміністративне правопорушення: №№ 100, 101, 102,103,104, 105 ( а.с. 109-120). Відповідач, надаючи свої заперечення на позов, не спростував у суді того факту, що розгляд справ відбувся саме 07.12.2021. Таким чином, розглядаючи справи в інший день, ніж день та час, що зазначені у протоколах та про які було повідомлено позивача, відповідач позбавив останнього права бути присутнім самому або через свого представника, надавати пояснення стосовно виявленого правопорушення, надавати докази на спростування \~фактів, виявлених під час позапланового заходу. Відповідно до п.1,9 ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. За встановлених обставин, відповідачем при розгляді справ щодо правопорушень у сфері містобудування та винесенні оскаржених постанов про накладення штрафів не було дотримано основних засад, визначених ст.2 КАС України для рішень суб`єктів владних повноважень, а тому наявні підстави для визнання таких постанов протиправними та \~їх скасування. З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог про скасування оскаржених позивачем постанов у справі про адміністративне правопорушення: №№ 100, 101, 102,103,104, 105 \~з прийняттям нового судового рішення в цій частині. В решті рішення суду першої інстанції слід залишити без змін. При вирішенні питання розподілу судових витрат, колегія суддів враховує положення ч.3 ст.139 КАС України, з огляду на що, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути витрати на сплату судового збору в загальній сумі 11332,00 грн. ( одинадцять тисяч триста тридцять дві гривні нуль копійок), з яких 4 522 грн. (чотири тисячі п`ятсот двадцять дві гривні нуль копійок) частини сплаченого судового збору за подачу позовної заяви до суду першої інстанції та 6 810 грн. (шість тисяч вісімсот десять гривень нуль копійок) частини сплаченого судового збору за подачу апеляційної скарги. Щодо понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу. Так, норми статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України регулюють питання, пов`язані з витратами сторін на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частини п`ятої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 05.06.2018 року у справі №904/8308/17, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише, якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі East/West Alliance Limited проти України, заява №19336/04). До клопотання про відшкодування судових витрат позивача надано: договір про надання правової допомоги, додаткова угода з описом робіт (наданих послуг) адвоката, прибутковий касовий ордер на суму 13500грн. ( а.с. 140-145). За додатковою угодою до договору від 02.12.2021 (а.с. 143) послуги адвоката полягали у досудовому та судовому врегулюванні спору та представництво). При цьому, скільки часу затрачено на надання послуг та перелік наданих адвокатом послуг відповідна угода не містить, а акту виконаних робіт суду надано не було. Справа розглядалася як у суді першої інстанції, так і в апеляційній інстанції в порядку письмового провадження, без виклику сторін, отже адвокат участі у розгляді справи як представник позивача не приймав. Оцінивши надані докази, суд вказує, що обсяг, види та вартість правничої допомоги є неспівмірними з урахуванням складності справи (категорія незначної складності), тому співмірною та достатньою суд вважає суму, яка підлягає стягненню на користь позивача, в розмірі 1000 грн.. Вказана сума підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького.

Результат розгляду: partial