Рішення адміністративного суду від 2022-04-20 00:00:00+03

[PERSON] звернулася до Вінницького міського суду Вінницької області з позовом до Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради, Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору- [PERSON] , в якому просила суд: - скасувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 10.02.2015 №16 (об`єкт будівництва: "реконструкція частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці"); - скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.02.2015 №ВН 062150440416 за адресою: [ADDRESS] , поданого [PERSON] на реконструкцію частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці. Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 07 грудня 2021 року позов задоволено. Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. В судовому засіданні представниця відповідачів підтримала доводи апеляційної скарги та просила суд задовольнити її. Представник позивача заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Третя особа в судове засідання не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи. Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом першої інстанції встановлено, що на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Вінниці від 20.05.2010 у справі №2-2851/10 позивачка є власницею 1/2 частки житлового будинку по [ADDRESS] , у її власність також перейшло право на частину земельної ділянки площею 0, 0510 га (зона 1 - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0, 0374 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0090 га та зона 2 - для ведення садівництва площею 0, 0136 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0024 га). Право спільної часткової власності на житло зареєстроване за [PERSON] 15.07.2010 на підставі вищевказаної ухвали суду. Право власності [PERSON] на земельні ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0, 0374 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0090 га та зона 2 - для ведення садівництва площею 0, 0136 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0024 га за адресою: [ADDRESS] підтверджено державними актами, виданими 29.07.2011. Співвласником іншої частини будинку за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] , право власності якої на земельну ділянку посвідчено державним актом серії ЯГ №495072 від 30.01.2008 року № 010800100078. 27.01.2015 [PERSON] подала заяву на видачу будівельного паспорта на реконструкцію житлового будинку по [ADDRESS] . В акті обстеження житлових умов [PERSON] від 10.08.2014 зазначено, що будинок 1957 року забудови, має шлакобетонні стіни, дощату підлогу, вальковане перекриття, індивідуальне опалення. В приміщенні будинку відчувається сирість, відшарування штукатурки. Крівля (шифер) покрита мохом, протікає. Гілля горіхового дерева від вітру зірвало частину шиферу, крівля має наскрізні дірки. [PERSON] проживає з доньками 2005 р.н. та 2011 р.н. Згідно з актом обстеження житлових умов від 19.09.2018 будинок по [ADDRESS] належить двом співвласникам, 1957 року забудови, має шлакобетонні стіни, дощату підлогу, вальковане перекриття, індивідуальне опалення. В приміщенні будинку сирість, відшарування штукатурки. Крівля (шифер) покрита мохом, протікає, в даному приміщенні знаходитись небезпечно, стіни вражені грибком, зі стелі падають шматки, в кімнатах, де були шпалери, нижня частина волога, шпалери відклеєні, запах цвілі. Крокви даху ушкоджені жучком (трухляві) і потребують негайної заміни. [PERSON] проживає з доньками 2005 р.н. та 2011 р.н. На підставі будівельного паспорта, виданого департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 10.02.2015 № 16, а також на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого Департаментом Держархбудінспекції у Вінницькій області від 13.02.2015 № ВН062150440416, [PERSON] виконує будівельні роботи з реконструкції частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці по [ADDRESS] . Водночас, позивачка стверджує, що вона постійно проживає в Російській Федерації та у 2019 році дізналась про те, що співвласницею будинковолодіння по [ADDRESS] проводяться будівельні роботи з реконструкції своєї частини будинку. Позивачка вважає незаконними будівельні роботи з реконструкції будиковолодіння, яке є спільною власністю з [PERSON] , оскільки будівельний паспорт від 10.02.2015 № 16 був виданий без її згоди. Зауважує, що заява, яка міститься в матеріалах будівельного паспорту, написана і підписана від її імені невідомою особою. Позивачка вважає, що будівництво є самочинним, у зв`язку із чим звернулася до суду з позовом. Оцінюючи спірні правовідносини, що виникли між сторонами, апеляційний суд враховує наступне. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI). Частиною 1 статті 27 Закону №3038-VI передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Частинами 3 та 4 статті 27 зазначеного закону передбачено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок оформлення та видачі будівельного паспорта визначений Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05 липня 2011 року № 103 (далі Порядок № 103). Пунктом 2.1 вказаного Порядку передбачено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: - заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; - засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; - ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); - проект будівництва (за наявності); - засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Пунктами 2.3. та 2.4 Порядку № 103 передбачено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: - неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; - невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі Порядок № 466) визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт. Пунктом 5 вказаного Порядку передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Пунктом 13 Порядку № 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Пунктом 15 вказаного Порядку передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, за рішенням суду, що набрало законної сили. З аналізу наведених вище норм законодавства слідує, що у тому випадку, коли житловий будинок та земельна ділянка перебувають у спільній власності декількох осіб обов`язковою умовою для видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки є подання засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Відповідно до ухвали Сьомого апеляційного адміністративного суду від 16.03.2022 витребувано у відповідачів оригінал будівельного паспорту забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 10.02.2015 №16 (об`єкт будівництва: "реконструкція частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці"). Частиною 1 та ч.2 ст. 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Дослідивши матеріали будівельного паспорту, суд встановив, що в оригіналі будівельного паспорту міститься копія письмової згоди співвласника [PERSON] , посвідчена головою комітету мікрорайону "Пятничани", на реконструкцію частини будинку по [ADDRESS] . З цього приводу представник позивача пояснив суду, що позивачка не надавала згоду на реконструкцію частини будинку по [ADDRESS] та заперечує факт написання вказаної заяви, а підпис в заяві належить не їй, оскільки з 2014 року [PERSON] перетинала кордон України лише 28.05.2017, а тому не могла підписувати згоду на проведення реконструкції 22.01.2015, яка міститься в матеріалах будівельного паспорту. Згідно з паспортом серії [NUMBER] , виданим [PERSON] , [INFO] , 28.01.2014, позивачка перетинала кордон України у 2017 році (аркуш паспорту 33). З урахуванням встановлених у справі обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що Департаментом містобудування, архітектури та кадастру Вінницької міської ради 10.02.2015 видано будівельний паспорт на реконструкцію індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] без згоди співвласника земельної ділянки (житлового будинку) на забудову, зокрема, без згоди позивача, що підтверджується оригіналом будівельного паспорту, наданим відповідачем. Письмова згода [PERSON] , яка міститься в матеріалах будівельного паспорту, не має ознак оригіналу письмового документу. Таким чином, будівельний паспорт видано з порушенням встановленого законодавством України порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а тому такий будівельний паспорт підлягає скасуванню разом із скасуванням реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт, що здійснюється на підставі такого будівельного паспорта. Доводи сторін стосовно порядку засвідчення згоди співвласника земельної ділянки (житлового будинку) на забудову колегія суддів не приймає до уваги, оскільки судом не встановлено наявності оригіналу такої згоди. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції. На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied