Рішення адміністративного суду від 2022-10-26 00:00:00+03

У червні 2022 року позивач, [PERSON] , звернулась до суду першої інстанції з заявою, у якій просила: - за наслідками розгляду звіту накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року у задоволенні заяви [PERSON] у межах судового контролю відповідно до статті 382 КАС України про застосування штрафу до керівника Департаменту патрульної поліції Жукова Євгенія Олександровича за результатами розгляду звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 580/806/21 відмовлено. Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити заяву позивача в межах судового контролю відповідно до статті 382 КАС України про застосування штрафу до керівника Департаменту патрульної поліції Жукова Є.О. за результатами розгляду звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 580/806/21. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи та неправильно застосовано норми матеріального права. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за апеляційною скаргою [PERSON] на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом [PERSON] до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування актів та наказу, зобов`язання вчинити дії та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження. 03 жовтня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Департаменту патрульної поліції, в якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу позивача без задоволення, оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін. Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження. Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції, в якому просила: - визнати протиправним та скасувати акт від 12.10.2020 форми Н-5* розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 02.06.2020 близько 22 год 40 хв; - визнати протиправним та скасувати акт від 12.10.2020 форми НТ* № 724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру; - визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції від 21.08.2020 № 20 про притягнення до дисциплінарної відповідальності; - зобов`язати УПП в Черкаській області ДПП провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 02.06.2020 близько 22 год 40 хв та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 №1346 із врахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року в задоволенні позову відмовлено. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2021 року апеляційну скаргу [PERSON] - задоволено частково. Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року скасовано та ухвалено нову постанову, якою позов [PERSON] - задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано акт форми H-5* від 12 жовтня 2020 року розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з [PERSON] 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. Визнано протиправним та скасовано акт форми HT* від 12 жовтня 2020 року №724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру. Зобов`язано Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] (02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 червня 2002 року №1346, із врахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові. В іншій частині позовних вимог - відмовлено. 03.06.2022 вх. 15770/22 [PERSON] , звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою у межах судового контролю, просила: визнати протиправними дії Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції щодо постановлення акту форми Н-5* від 17.01.2022 розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з 02.06.2020 та акту форми НТ* від 17.01.2022 39/26 про нещасний випадок невиробничого характеру на підтвердження виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №580/806/21, що вчинені без урахування правової оцінки, наданої судом апеляційної інстанції у рішенні; зобов`язати Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції протягом 1 місяця з часу отримання ухвали подати до суду звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі 580/806/21; постановити окрему ухвалу і направити її до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону під час виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі 580/806/21 та Департамент патрульної поліції про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності посадових осіб дії яких призвели до невиконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі 580/806/21. Ухвалою від 06.06.2022 постановлено ухвалу про призначення розгляду заяви на 09.06.2022. 09.06.2022 16451/22 [PERSON] уточнила зміст вимог у межах здійснення судового контролю: зобов`язати Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції протягом 1 місяця з часу отримання ухвали подати до суду звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі 580/806/21. 10.06.2022 16551/22 [PERSON] уточнила зміст вимог у межах статті 382 КАС України щодо здійснення судового контролю: встановити судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах на виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21. Ухвалою суду від 09.06.2022 оголошено перерву до 13.06.2022 і витребувано звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21. 13.06.2022 вх. 16651/22 представник Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції надав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи звіту (інформації з підтвердженням) про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2022. Ухвалою суду від 13.06.2022 оголошено перерву на 15.06.2022, 16.06.2022 для надання засвідчених в установленому порядку доказів до звіту. 14.06.2022 16903/22 [PERSON] уточнила зміст вимог про здійснення судового контролю: за наслідками розгляду звіту накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 14.06.2022 вх. 16868/22 надано відповідачем до суду звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2022 із засвідченими документами. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року у задоволенні заяви [PERSON] у межах судового контролю відповідно до статті 382 КАС України про застосування штрафу до керівника Департаменту патрульної поліції Жукова Євгенія Олександровича за результатами розгляду звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 580/806/21 відмовлено. Відмовляючи у задоволенні заяви про застосування штрафу, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 16.06.2022 до суду надано звіт про виконання - проведено повторне розслідування - доказів невиконання ДПП, Управлінням патрульної поліції Черкаській області Департаменту патрульної поліції постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021, у справі 580/806/21 судом не встановлено - попередні акти скасовані, повторне розслідування проведене, Комісія склала інші за датою 17.01.2022 акти із обгрунтуванням у частині висновку - відповідно до абзацу 5 пункту 3.11 Порядку № 1346 унаслідок порушення [PERSON] службової дисципліни в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків та роз`ясненням прав на допомогу, обставин для застосування до керівника суб`єкта владних повноважень - Департаменту патрульної поліції штрафу за результатом розгляду звіту про виконання судового рішення не виявлено, у зв`язку із чим у задоволенні заяви позивача належить відмовити. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Згідно ст. 14 КАС України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Положеннями ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. Європейський суд з прав людини у справі «Горнсбі проти Греції» наголосив, що, відповідно до усталеного прецедентного права, пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом стосовно будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує «право на суд», одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, - а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у статті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей ст. 6 Конвенції стадія виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина «судового розгляду». З аналізу рішень Європейського суду з прав людини (остаточні рішення у справах «Алпатов та інші проти України», «Робота та інші проти України», «Варава та інші проти України», «ПМП «Фея» та інші проти України»), якими було встановлено порушення п. 1 ст. 6, ст. 13 Конвенції та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, вбачається однозначна позиція про те, що правосуддя не може вважатися здійсненим доти, доки не виконане судове рішення, а також констатується, що виконання судового рішення, як завершальна стадія судового процесу, за своєю юридичною природою є головною стадією правосуддя, що повністю узгоджується з нормою ст. 129-1 Конституції України. Отже, обов`язковою складовою судового процесу є фактичне втілення судових присуджень у певні матеріальні блага, яких особа була протиправно позбавлена до отримання судового захисту. Таким чином, судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права. Згідно ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У свою чергу, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 2 ст. 382 КАС України). Так, як вбачається з матеріалів даної справи, останні не містять ухвали суду щодо покладення у порядку ст. 382 КАС України на суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, обов`язку подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. В той же час, матеріалами справи підтверджується, що 09.06.2022 у відкритому судовому засіданні суду першої інстанції протокольною ухвалою суду оголошено перерву до 13.06.2022 і витребувано звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 (т. 3 а.с. 154). Колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції про порушення ним процесуального законодавства, оскільки встановлення судового контролю має відбуватись за наслідками розгляду відповідної заяви про його встановлення та викладено у формі ухвали в письмовій формі. Однак, таке порушення процесуального права не спростовує того, що судовий контроль у справі №580/806/21 було фактично встановлено у відкритому судовому засіданні суду першої інстанції протокольною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.06.2022 року шляхом зобов`язання надати звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 (т. 3 а.с. 154). Вищевикладене також підтверджується тим, що в подальшому відповідачем було подано відповідний звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21. Так, 13.06.2022 вх. 16651/22 представник Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції надав до суду клопотання про долучення до матеріалів справи звіту (інформації з підтвердженням) про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2022 (т. 3 а.с. 161). Ухвалою суду від 13.06.2022 оголошено перерву на 15.06.2022 для надання засвідчених в установленому порядку доказів до звіту (т. 3 а.с. 170). 14.06.2022 вх. 16868/22 відповідачем надано до суду звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2022 із засвідченими документами (т. 3 а.с. 176). Таким чином, на думку колегії суддів, фактично судовий контроль в межах даної справи №580/806/21 було встановлено, відповідачем відповідно надано звіт про виконання судового рішення (т. 3 а.с. 176), отже, спірним в межах даних правовідносин є наявність правових підстав для визнання звіту таким, що підтверджує виконання судового рішення, встановлення нового строку подання звіту, або накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штрафу, як просить позивач у поданій заяві. Як вже було зазначено вище, приписи ст. 382 КАС України визначають, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, відповідальним за виконання рішення суду, у розумінні положень ст. 382 КАС України, є керівник суб`єкта владних повноважень. Крім того, судовою колегією враховується, що, як було встановлено вище, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва було зобов`язано ГУ ПФ в м. Києві подати до суду звіт про виконання судового рішення протягом десяти днів з дня набрання ним законної сили, а також вказано, що у разі невиконання обов`язку щодо подання звіту про виконання судового рішення у встановлений строк судом можу бути застосовані заходи, передбачені ч. 2 ст. 382 КАС України. У рішенні від 30.06.2009 року № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової. Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Отже, судом можуть бути вжиті заходи реагування судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту та/або накладення штрафу на особу, відповідальну за виконання рішення суду. Як вже зазначалось вище, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21, зокрема, зобов`язано Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] (02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 червня 2002 року №1346, із врахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові. При цьому, в мотивувальній частині вищевказаної постанови апеляційний суд дійшов наступних висновків, які мав врахувати відповідач при виконанні судового рішення: «Колегія суддів звертає увагу, що нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020, а саме отримання позивачем травм внаслідок протиправних дій [PERSON] , стався в момент несення [PERSON] ( [PERSON] ) служби відповідно до розстановки сил та засобів з 19:00 год. 02.06.2020 по 07:00 год. 03.06.2020, при виконанні нею обов`язків щодо припинення або запобігання правопорушенням та охорони і забезпечення громадського порядку внаслідок реагування на виклик «Адмінправопорушення», який о 22:19 год. надійшов на службовий планшет. Наведені обставини відповідають встановленим у п.3.9 Порядку № 1346 ознакам того, що нещасний випадок стався при виконанні службових обов`язків. При цьому, окремі порушення позивачем нормативних актів, які регулюють її діяльність, як співробітника поліції, зокрема, в частині не здійснення відеофіксації та не дотримання безпечної дистанції, не є тими обставинами, які призвели до вчинення щодо неї протиправних дій з боку [PERSON] , позаяк відповідні дії позивача не перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку, внаслідок чого відсутні підстави вважати, що такий нещасний випадок стався з позивачем внаслідок порушення нею службової (трудової) дисципліни. З наведеного вбачається безпідставність застосування п.3.11 Порядку № 1346, відповідно до якого Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, зокрема, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни. В той же час, висновки актів про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5* не містять доводів, в чому саме виявилось порушення позивачем службової дисципліни, та яким чином вони сприяли нещасному випадку. Крім того, п.1.1 доручення УПП у Черкаській області ДПП від 26.05.2020 №6648/41/24/01-2020 (а.с.221 т.1) визначає обов`язки не особового складу, а керівників (командирів) відповідних підрозділів, внаслідок чого відсутні підстави стверджувати, що позивачем було порушено вимоги п.1.1 вказаного доручення. В той же час, вироком Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 (а.с.18-19 т.1), який набрав законної сили 01.02.2021, встановлено, що внаслідок умисних неправомірних дій обвинуваченої потерпілій, яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію», заподіяно середньої тяжкості тілесні ушкодження. Суд вважав доведеним, що [PERSON] умисно заподіяла працівникові правоохоронного органу середньої тяжкості тілесні ушкодження у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 345 КК України. В силу ч.6 ст.78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, вироком Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 встановлено обставину нанесення [PERSON] тілесних ушкоджень [PERSON] ( [PERSON] ), яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію». З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, беручи до увагу безпідставність висновків Комісії з розслідування нещасних випадків, що нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020 близько 22:40 год з позивачем не пов`язаний з виконанням нею службових обов`язків, колегія суддів доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування актів форми H-5* від 12 жовтня 2020 року розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з [PERSON] 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. та форми HT* від 12 жовтня 2020 року №724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру із зобов`язанням УПП в Черкаській області ДПП провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв.» Матеріалами справи підтверджується та вже зазначалось вище, що 14.06.2022 вх. 16868/22 відповідачем за вих. № 3673/41/24/01-2022 від 14.06.2022 року надано до Черкаського окружного адміністративного суду звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2022 із засвідченими документами (т. 3 а.с. 176). Зі змісту поданого Управлінням патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції звіту вбачається, що наказом Департаменту патрульної поліції від 12.10.2021 № 2236 «Про скасування актів та повторне проведення розслідування нещасного випадку`истворено комісію для проведення повторного розслідування нещасного випадку за участі [PERSON] . За результатами проведеного розслідування комісія дійшла висновків, що нещасний випадок за участі [PERSON] , який мав місце 02.06.2020, стався через порушення нею службової дисципліни, що, відповідно до вимог абзацу п`ятого пункту 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (Порядок №1346), вказує на те, що нещасний випадок стався під час проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, наслідком чого є складання акту про повторне розслідування нещасного випадку за формою Н-5* та акту про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ*. 31.12.2021 за вих. № 15584/41/24/01-2022 матеріали повторного розслідування направлено до Департаменту для затвердження. 17.01.2022 Акт про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ* затверджено начальником Департаменту з присвоєнням реєстраційного номеру № 39/26 від 17.01.2022. У наданих до суду Акті про повторне розслідування нещасного випадку за формою Н-5* від 17.01.2022 року та Акті про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ* № 39/26 від 17.01.2022 відповідач вказав, що відповідно до абзацу п`ятого пункту 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 № 1346, комісія дійшла висновку, що зазначений нещасний випадок, який трапився із старшим лейтенантом поліції [PERSON] , трапився внаслідок порушення службової дисципліни в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. З системного аналізу змісту Акту про повторне розслідування нещасного випадку за формою Н-5* від 17.01.2022 року та Акту про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ* № 39/26 від 17.01.2022, які прийняті відповідачем на виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21, колегія суддів дійшла висновку, що останні є ідентичними за змісту висновкам Актів про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5*, які були скасовані постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у даній справі. Колегія суддів наголошує, що у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 апеляційний суд чітко зазначив, зокрема, про безпідставність застосування п.3.11 Порядку № 1346, відповідно до якого Комісія з розслідування визнає, що «нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків», якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, зокрема, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни. Також, апеляційний суд звернув увагу відповідачів, що вироком Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 встановлено обставину нанесення [PERSON] тілесних ушкоджень [PERSON] ( [PERSON] ), яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію». Однак, вказані вище висновки Шостого апеляційного адміністративного суду, викладені у постанові від 28.09.2021 у справі №580/806/21, було повністю проігноровано відповідачем. Висновки суду першої інстанції про те, що станом на 16.06.2022 до суду надано звіт про виконання - проведено повторне розслідування - доказів невиконання ДПП, Управлінням патрульної поліції Черкаській області Департаменту патрульної поліції постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021, у справі 580/806/21 судом не встановлено - попередні акти скасовані, повторне розслідування проведене, Комісія склала інші за датою 17.01.2022 акти із обгрунтуванням у частині висновку - відповідно до абзацу 5 пункту 3.11 Порядку № 1346 унаслідок порушення [PERSON] службової дисципліни в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків та роз`ясненням прав на допомогу, обставин для застосування до керівника суб`єкта владних повноважень - Департаменту патрульної поліції штрафу за результатом розгляду звіту про виконання судового рішення не виявлено, у зв`язку із чим у задоволенні заяви позивача належить відмовити, є помилковим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи. Так, колегія суддів враховує, що відповідачем було частково виконано постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 в частині скасування попередніх Актів про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5*, які були скасовані в судовому порядку, проведення повторного розслідування та складення нових актів. Однак, апеляційний суд звертає увагу, що резолютивна частина постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 містила зобов`язання не лише провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв., а й прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 червня 2002 року №1346, із врахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові. Таким чином, прийняття відповідачем рішень із врахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові, є обов`язковою умовою для виконання судового рішення належним чином. Однак, враховуючи, що правова оцінка суду полягала у висновку про безпідставність застосування п.3.11 Порядку № 1346, а також необхідності врахування вироку Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 , яким встановлено обставину нанесення [PERSON] тілесних ушкоджень [PERSON] ( [PERSON] ), яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію», колегія суддів дійшла висновку про неможливість визнання за наслідком розгляду звіту відповідача судового рішення таким, що є виконаним, оскільки відповідачем у прийнятих Акті про повторне розслідування нещасного випадку за формою Н-5* від 17.01.2022 року та Акті про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ* № 39/26 від 17.01.2022 проігноровано висновки Шостого апеляційного адміністративного суду, викладені у постанові від 28.09.2021 у справі №580/806/21 та жодним чином не враховано останні при виконанні рішення. У постанові Верховного Суду від 23.04.2020 року у справі №560/523/19 підкреслено, що, переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду. Судом апеляційної інстанції також враховується, що Верховний Суд у постанові від 31.10.2018 року у справі №704/1547/17 сформулював правову позицію, що за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту можна, зокрема, встановити новий строк подання звіту. Тобто, суд вправі вжити заходів реагування судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту. Для підтвердження мотивації такого підходу потрібно керуватися абзацом першим підпункту 3.2 пункту 3, абзацом другим пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30.06.2009 року №16-рп/2009, де зазначено, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини, а виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової. З урахуванням наведеної правової позиції Верховного Суду про необхідність першочергово встановлення нового строку для подачі звіту, а також зважаючи на те, що матеріалами справи підтверджується вчинення Управлінням патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції певних дій, спрямованих на виконання судового рішення у цій справі (скасування попередніх актів, проведення повторного розслідування), колегія суддів приходить до висновку, що хоча рішення суду у цій справі не було виконано відповідачем у повному обсязі без наявних на те об`єктивних причин, проте наразі підстави для застосування до керівника Департаменту патрульної поліції штрафу відсутні, оскільки необхідним є встановити новий строк для подання відповідачем звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 задля забезпечення можливості усунення відповідачем тих обставин, що були встановлені апеляційним судом у цій постанові (щодо неврахування відповідачем висновків судового рішення при його виконанні). Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Таким чином, зважаючи на встановлені вище обставини, колегія суддів приходить до висновку про передчасність доводів заяви [PERSON] про те, що невиконання Управлінням патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції рішення суду у повному обсязі є безумовною підставою для накладення на керівника управління штрафу. Відтак, у задоволенні заяви [PERSON] у межах судового контролю відповідно до статті 382 КАС України про застосування штрафу до керівника Департаменту патрульної поліції Жукова Євгенія Олександровича за результатами розгляду звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 слід відмовити. Однак, за встановлених вище обставин колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для зміни мотивувальної частини ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року та доповнення її резолютивної частини абзацом другим та третім наступного змісту: «Встановити Управлінню патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (18002, м.Черкаси, вул.Лесі Українки, 21, код ЄДРПОУ 40108646) новий строк для подачі звіту про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 з врахуванням висновків, викладених у даній постанові. Зобов`язати Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (18002, м.Черкаси, вул.Лесі Українки, 21, код ЄДРПОУ 40108646) подати до Черкаського окружного адміністративного суду новий звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 з врахуванням висновків, викладених у даній постанові у строк протягом тридцяти днів з дня отримання даної постанови.» При цьому, колегія суддів звертає увагу відповідача, а також суду першої інстанції, що у разі повторного встановлення неналежного виконання Управлінням патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2021 у справі №580/806/21 без врахування викладених висновків за наслідками розгляду нового звіту, останнє в силу приписів ст. 382 КАС України буде підставою для накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штрафу у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Відповідно до вимог частини першої статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, ухвала суду першої інстанції - зміні у мотивульній частині та доповненню у резолютивній частині.

Результат розгляду: partial