Рішення адміністративного суду від 2022-11-15 00:00:00+02

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківській області, 07.09.2021 звернулося до суду з позовом, в якому, просило застосувати заходи реагування у вигляді зупинення та заборони експлуатації будівель (споруд, приміщень) Козарівської гімназії Букачівської селищної ради Івано-Франківської області, шляхом опечатування вхідних дверей, окрім виконання робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. Обґрунтовує позов тим, що з 22.06.2021 по 25.06.2021 працівниками Івано-Франківського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківській області проведено позапланову перевірку виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 07.02.2020 за № 166 Козарівською гімназією Букачівської селищної ради Івано-Франківської області за адресою: с. Козарі, Рогатинський район, Івано-Франківська область, 77065, за результатами якої складено акт № 131/21-47 від 25.06.2021. В ході перевірки встановлено, що експлуатація цього об`єкту здійснюється з порушенням вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. На підставі наведеного необхідно застосувати заходи реагування у вигляді зупинення та заборони експлуатації будівель (споруд, приміщень) Козарівської гімназії Букачівської селищної ради Івано-Франківської області шляхом опечатування вхідних дверей, окрім виконання робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 25 липня 2022 року у задоволенні позову відмовлено. Із цим рішенням суду першої інстанції не погодився позивач та оскаржив в апеляційному порядку. Вважає його необґрунтованим, таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати рішення та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити. Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, посилається на аналогічні підстави викладені в позовній заяві. Крім цього вказує, що частина порушень, що становить реальну загрозу для життя і здоров`я людей та слугували підставою для звернення з цим позовом залишилися не усунені. Відповідач, 03.11.2022 подав заяву про розгляд справи за відсутності їх представника. Представник відповідача Гуменюк Р.М. \~у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав. Представник позивача у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, його участь в судовому засіданні обов`язковою не визнавалась. Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України його неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких мотивів. Судом першої інстанції встановлено, що Козарівська гімназія Букачівської селищної ради Івано-Франківської області є юридичною особою з організаційно-правовою формою\~ \~комунальна організація (установа, заклад), з присвоєнням їй ідентифікаційного коду 20560735. На підставі наказу Головного управління ДСНС в Івано-Франківській області про проведення позапланових перевірок у закладах освіти № Нс-134/54 від 08.06.2021, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 109/21-44 від 09.06.2021, працівниками Івано-Франківського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківській області у період з 22.06.2021 по 25.06.2021 проведено позапланову перевірку виконання Козарівською гімназією Букачівської селищної ради Івано-Франківської області вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 07.02.2020 за № 166, за результатами якої складено акт № 131/21-47 від 25.06.2021. Цим актом зафіксовано ряд порушень вимог законодавства, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, зокрема: 1. Не оброблено вогнетривким розчином дерев`яні конструкції горищних приміщень будівлі (п. 2.5 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених\~ \~наказом МВС України від 30.12.2014 за № 1417\~ \~(далі\~ \~Наказ МВС від 30.12.2014 за №1417, Правила)); 2. Не проведено перевірку пристроїв захисту від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів (п. 1.21. розділу IV Правил); 3. З`єднання, відгалуження та окільцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п. 1.6 розділу IV Правил); 4. Пожежний щит не доукомплектовано необхідним протипожежним інвентарем (вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.) (п. 3.11. розділу V Правил); 5. Не заборонено влаштування та експлуатацію тимчасових ліній електромережі (п. 1.8 розділу IV Правил); 6. Не забезпечено технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації (п. 1.4 розділу V Правил). Зазначені в акті перевірки № 131/21-47 від 25.06.2021 порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, на думку представника позивача, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як працівникам відповідача, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), а саме: - відсутність інженерного захисту (обробки вогнетривким розчином дерев`яних конструкцій) призведе до легкого займання, швидкого горіння з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння є небезпечним; зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції, оскільки вогнезахисне обробляння дерев`яних конструкцій дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організації гасіння пожежі що в свою чергу створює загрозу життю і здоров`ю людей в приміщеннях та ускладнить гасіння пожежі працівниками об`єкту та підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій; - несправність захисних пристроїв (блискавкозахисту) при прямому попаданні блискавки в будівлі (споруди) об`єкту призведе до загорання, а протікання великих імпульсних струмів, призведе до загибелі людей; - порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії, що може призвести до загибелі людей; -\~ \~не укомплектованість пожежного щита не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей від її небезпечних чинників; - несправність систем протипожежного (автоматичної пожежної сигналізації) захисту перешкоджає швидкому виявленню пожежі, повідомленню (оповіщенню) про неї, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виникнення пожежі. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що \~\~\~обраний позивачем захід реагування не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності, так як зрозумілого обґрунтування застосуванню повного зупинення та заборони експлуатації будівель (споруд, приміщень) відповідача, не наведено і належними доказами не доведено, що не дає підстав для висновку, що саме у такий спосіб буде досягнуто справедливого балансу між публічними інтересами та інтересами відповідача. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, (тут і надалі Закон № 877-V, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України, (тут і надалі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), передбачено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів. Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи. Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону. Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності. ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. Згідно з положеннями статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку. Відповідно до статті 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. За приписами п. 21 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах. Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів. Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 статті 7 Закону № 877-V). Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами. Відповідно до частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Аналіз наведених правових норм, надає суду апеляційної інстанції підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Застосування таких заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей на період до повного усунення порушень вимог законодавства. Разом з тим, суд апеляційної інстанції зауважує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому необхідність вжиття таких заходів слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. При цьому, підстави для застосування заходів реагування мають бути підтверджені та існувати на день винесення судового рішення. Судом апеляційної інстанції встановлено, що захід державного нагляду щодо відповідача проведено в присутності завгоспа відповідача [PERSON] , якому і вручено акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 131/21-47 від 25.06.2021. Дотримання позивачем під час призначення та проведення позапланової перевірки вимог чинного законодавства відповідачем не оспорюється. Надаючи правову оцінку виявлених позивачем порушень та доводам щодо усунення таких, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Так, судом апеляційної інстанції встановлено, що за результатами заходу державного нагляду складено акт № 131/21-47 від 25.06.2021, в якому зафіксовані ряд порушень вимог законодавства, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, зокрема: 1. Не оброблено вогнетривким розчином дерев`яні конструкції горищних приміщень будівлі (п. 2.5 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених\~ \~наказом МВС України від 30.12.2014 за №1417\~ \~(далі\~ \~Наказ МВС від 30.12.2014 за №1417, Правила)); 2. Не проведено перевірку пристроїв захисту від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів (п. 1.21. розділу IV Правил); 3. З`єднання, відгалуження та окільцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п. 1.6 розділу IV Правил); 4. Пожежний щит не доукомплектовано необхідним протипожежним інвентарем (вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.) (п. 3.11. розділу V Правил); 5. Не заборонено влаштування та експлуатацію тимчасових ліній електромережі (п. 1.8 розділу IV Правил); 6. Не забезпечено технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації (п. 1.4 розділу V Правил). Разом з тим, суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач у своїй апеляційній скарзі вказує, що частина з вище перелічених порушень усунуто відповідачем, однак ряд порушень, що становить реальну загрозу для життя і здоров`я людей та слугували підставою для звернення з цим позовом залишилися не усунені, а саме: - не оброблено вогнетривким розчином дерев`яні конструкції горищних приміщень будівлі; - не забезпечено технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації; - пожежний щит не доукомплектовано необхідним протипожежним інвентарем. Однак, суд апеляційної зауважує, що відповідачем у судове засідання 15.11.2022 в суді апеляційної інстанції подано акт № 55/21-47 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківській області, згідно якого позивачем залишилося не усунутим порушення щодо не оброблення вогнетривким розчином дерев`яних конструкцій горищних приміщень будівлі. На переконання суду апеляційної інстанції, порушення протипожежної безпеки, які залишились неусунутими, зокрема, не оброблено вогнетривким розчином дерев`яні конструкції горищних приміщень будівлі, сприяють виникненню загрози життю та здоров`ю людей, а особливо дітей, що знаходяться \~у цьому закладі. Отже, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що оскільки на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції доказів, які б підтверджували повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не надано, а те порушення, яке залишалося, продовжує створювати загрозу життю та здоров`ю людей, призводять до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю людей, а тому наявні передбачені законом підстави для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді зупинення та заборони експлуатації будівель (споруд, приміщень) Козарівської гімназії Букачівської селищної ради Івано-Франківської області шляхом опечатування вхідних дверей, окрім виконання робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що застосування заходу реагування не є юридичною відповідальністю, а необхідним оперативним та превентивним заходом, мета якого\~ \~усунути існування загрози життю та здоров`ю людей. У свою чергу, відповідач не позбавлений права відновити експлуатацію відповідних будівель після повідомлення позивача, як органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, про усунення ним усіх встановлених судом апеляційної інстанції порушень. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції допустив невідповідність своїх висновків обставинам справи, що відповідно до приписів ст. 317 КАС України є підставою для скасування судового рішення та прийняття нової постанови про задоволення позову. Згідно приписів ст. 139 КАС України підстав для стягнення судових витрат не має.

Результат розгляду: granted