Рішення адміністративного суду від 2022-10-13 00:00:00+03

Товариство з обмеженою відповідальністю "КОМУНІКАЦІЙНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ" звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просило: визнати незаконним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби Одеської області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 01.06.2022 року №129973; зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби Одеської області виключити ТОВ Комунікаційно-будівельна компанія» (код ЄДРПОУ 41884343 ) з переліку ризикових суб`єктів господарювання. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є юридичною особою реального сектору економіки, здійснює господарську діяльність у сфері організації будівельних робіт, залучення субпідрядних організацій, виконання робіт з поточного обслуговування мереж та робіт з проектування з метою одержання прибутку, веде свою діяльність з дотриманням чинного законодавства та є сумлінним платником податків, а отже не відповідає жодному з Критеріїв ризиковості платника податку. Акцентуючи увагу на підтвердженні у повній мірі можливість здійснювати господарські операції відповідними матеріалами та поясненнями з приводу господарських операцій, необґрунтованості висновків контролюючого органу щодо неможливості їх врахування чи недостатності, а також з посиланням на створення у такий спосіб безпідставних перешкод у веденні своєї діяльності, позивач просить скасувати неправомірне рішення відповідача із зобов`язанням органу податкової служби виключити Товариство з переліку ризикових суб`єктів господарювання. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 19 липня 2022 року адміністративний позов задоволено. Суд визнав незаконним та скасував рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби Одеської області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 01.06.2022р. № 129973. Зобов`язав Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби Одеської області виключити ТОВ Комунікаційно-будівельна компанія» з переліку ризикових суб`єктів господарювання. Стягнув на користь ТОВ Комунікаційно-будівельна компанія» за рахунок бюджетних асигнувань, з Головного управління Державної податкової служби Одеської області понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481 грн. Проаналізувавши положення Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 року №1165, врахувавши загальні вимоги до акту індивідуальної дії, у тому числі обов`язковість обґрунтування та вмотивування такого акту, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних має містити конкретні підстави його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його винесення. Контролюючий орган має конкретизувати перелік документів, необхідних для виконання покладених на нього функцій, для того, щоб платник податку чітко розумів адресовану йому вимогу. Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації та без посилання на відповідну норму права виключає можливість органу в подальшому застосовувати до платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документу. З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не надано жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оспорюваного рішення, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій по певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення Товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв, суд першої інстанції дійшов висновку про неправомірність рішення Комісії, наявність підстав для його скасування із зобов`язанням контролюючого органу виключити підприємство з переліку ризикових платників податку. В апеляційній скарзі Головне управління ДПС в Одеській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки положенням ст.ст. 20, 61, 71, 72, 73, 74 Податкового кодексу України та наказу ДФС України «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» від 28.07.2015 року №543 і помилково не враховано, що оперативні підрозділи територіальних органів ДФС здійснюють щоденне опрацювання інформації про виявлені податкові ризики та провадять роботу з відпрацювання таких суб`єктів господарювання для установлення місцезнаходження платників податку, опитування їх засновників та посадових осіб щодо причетності до створення та діяльності суб`єктів господарювання, отримання пояснень або інших підтвердних матеріалів у порядку та терміни, визначені відповідними нормативними актами. Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання комісії, яка вирішує питання реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН), мають характер службової діяльності відповідних службових осіб по інформаційно-аналітичному забезпеченню діяльності цього органу. Інформація, зібрана відповідно до норм податкового законодавства, може зберігатись та опрацьовуватись в формаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів для виконання покладених на них функцій та завдань з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Вказує, що за результатами моніторингу реєстрації Товариством податкових накладних /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2020-2021 років встановлені операції з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості. При цьому, сумлінний платник має дотримуватись принципу «належної обачності» та нести відповідальність за переддоговірну перевірку свого контрагента. З огляду на те, що відповідач діяв з метою виконання покладених на орган податкової служби завдань, а позивач в установленому порядку висновки контролюючого органу не спростував, позовні вимоги є необґрунтованими та у суду не виникло правових обставин для їх задоволення. У письмових поясненнях, з посиланням на положення ст.ст. 47, 258, 262 КАС України, апелянт наголошує на порушенні судом першої інстанції норм процесуального права, розглянувши справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову за відсутності доказів надсилання відповідної заяви іншому учаснику та її подання поза межами установленого строку. У письмових запереченнях на апеляційну скаргу, Товариство з обмеженою відповідальністю "КОМУНІКАЦІЙНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ" посилається на необґрунтованість доводів апелянта та відсутність обставин для скасування судового рішення. Позивач у своїх запереченнях додає, що податкове законодавство не ставить умову виникнення податкових зобов`язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів, наявності у них основних фондів або відповідних ресурсів для здійснення своєї діяльності. При цьому, реальність господарських операцій із контрагентами, підтверджується належним чином оформленими договорами та складеними на підставі їх виконання первинними матеріалами, що є додатком до заперечень. Судом першої інстанції встановлено та як з`ясовано під час апеляційного розгляду, Товариство з обмеженою відповідальністю "КОМУНІКАЦІЙНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ" є платником податку на додану вартість, перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС в Одеській області. Основними видами діяльності підприємства є : 43.21 Електромонтажні роботи; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 61.20 Діяльність у сфері безпроводового електрозв`язку; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій. Право на виконання основних видів діяльності, а також наявність трудових і виробничих ресурсів позивач підтверджує дозвільними документами на виконання будівельних робіт, про відповідність матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці, щодо виконання робіт за допомогою механічних підіймачів та підйомників, щодо виконання робіт підвищеної небезпеки з монтажу демонтажу, ремонту реконструкції устаткування підвищеної небезпеки, договорами оренди техніки та приміщень, тощо. Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.06.2022 року №129973 віднесено ТОВ "КОМУНІКАЦІЙНО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ" до критеріїв ризиковості платника податку (п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку). Підставою для прийняття вказаного рішення став висновок Комісії про те, що подані платником документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Як свідчать обставини справи, вказаному рішенню передували раніше складені висновки та на їх підставі рішення Комісії про відповідність платника критерію ризиковості з підстав наявності податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування. В спростування висновків Комісії позивачем неодноразово надсилались пояснення з приводу своєї господарської діяльності разом з підтверджуючими документами. Разом з цим, не погоджуючись із висновками контролюючого органу, посилаючись на їх необґрунтованість та неправомірність, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів. Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного. Пунктами 201.1, 201.7 статті201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). За правилами п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України \~реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Так, за приписами п. 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування. Відповідно до п.п. 4, 5 Порядку від 11.12.2019 року №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Згідно із п. 6 Порядку від 11.12.2019 року №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку. У Додатку 1 до Порядку від 11.12.2019 року №1165, зокрема, п. 8 визначено Критерій ризиковості платника податку на додану вартість у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Одночасно слід враховувати, що за визначенням, наведеним у п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Згідно з п. 61.2 ст. 61, п. 62.1 ст. 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом. Податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу. Аналіз наведених норм показав, що перевірка відповідності критеріям ризиковості платника податку контролюючим органом реалізується під час прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної. Отже, рішення щодо віднесення платника до одного із Критеріїв ризиковості уповноваженим органом приймається у зв`язку із направленням таким платником на реєстрацію податкової накладної. Водночас, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Натомість, загальна мета податкового контролю за своїм змістом не повинна підміняти здійснення моніторингу операцій, відображених у надісланих на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, в порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165. Водночас, як свідчать обставини справи, оспорюване рішення прийнято, виходячи з факту одержання податкової інформації, що може свідчити про ризиковість платника податку. Під час вирішення справи встановлено, що підставою для таких висновків стала податкова інформація, яка свідчила про віднесення контрагентів позивача до переліку ризикових платників. Колегія суддів, з огляду на зміст оспорюваного рішення та попередньо прийнятих відповідачем рішень з питання віднесення платника до ризикових, погоджується із обґрунтованістю висновків суду першої інстанції про те, що контролюючий орган не конкретизував як наявну податкову інформацію так і перелік документів, необхідний для спростування висновків щодо відповідності Товариства критерію ризикового платника. Рішення відповідача не містить мотивів відхилення представленої платником документації та пояснень, неможливості їх прийняття на предмет спростування відповідності платника критеріям ризиковості. Наведені обставини свідчать про те, що вимоги відповідача не були вичерпними, не були направлені на одержання від платника конкретних матеріалів та на встановлення дійсних показників господарської діяльності платника. Оспорюване рішення прийнято, виходячи з факту одержання податкової інформації, що може свідчити про ризиковість платника податку. Водночас, зі змісту оспорюваного рішення не встановлено, що представлені платником інформація та матеріали аналізувались. Разом з цим, з огляду на ту обставину, що первинні документи, складені за результатом господарської діяльності платника із контрагентами, не досліджувались контролюючим органом при винесенні оспорюваного рішення у зв`язку із їх неподанням на розгляд Комісії, а також не були представлені суду першої інстанції, апеляційний суд, відповідно до положень ст. 308 КАС України, не вбачає виключних обставин для розгляду і дослідження доданих позивачем до заперечень матеріалів. Оскільки рішення відповідача прийнято із порушенням установленої процедури та порядку, підстави для його прийняття не знаходять свого правового та обґрунтованого підтвердження, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, скасування рішення суб`єкта владних повноважень із його зобов`язанням вчинити відповідні дії в судовому порядку. Одночасно, колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою; 3) справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження. З огляду на те, що адміністративне процесуальне законодавство передбачає виключний перелік обставин, які свідчать про порушення судом норм процесуального права і одночасно є обов`язковою підставою для скасування судового рішення, і таких обставин не наведено апелянтом, колегія суддів не вбачає підстав для скасування правильно вирішеного по суті рішення суду. Враховуючи викладене, оскільки судом першої інстанції правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції відповідають дійсним обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін. Відповідно до приписів ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Результат розгляду: denied