Рішення адміністративного суду від 2022-06-16 00:00:00+03

Короткий зміст позовних вимог. У грудні 2021 приватне підприємство «СОЛАР БЛОССОМ» (далі ПП «СОЛАР БЛОССОМ») звернулося до суду першої інстанції з позовом в якому просило: -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області № 1168 від 07.10.2021 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку; -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити приватне підприємство «СОЛАР БЛОССОМ» з переліку ризикових платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Обґрунтовуючи вимоги про протиправність рішення про відповідність ПП «СОЛАР БЛОССОМ» критеріям ризиковості платника податку, позивач указує, що у такому рішенні не наведена податкова інформація, яка була підставою для включення підприємства до переліку ризикових платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (п.8 Критеріїв ризиковості платника податку). До того ж, з оскаржуваного рішення не вбачається, яка ризикова операція та по якій податковій накладній досліджувалась податкова інформація по платнику податків. Короткий зміст рішення суду першої інстанції. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року, ухваленого за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, позов ПП «СОЛАР БЛОССОМ» - задоволено. Суд визнав протиправним та скасував рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №1168 від 07.10.2021 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язав Головне управління ДПС в Одеській області виключити ПП «СОЛАР БЛОССОМ» з переліку ризикових платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Вирішуючи позовні вимоги по суті спору, суд першої інстанції встановив, що спірне рішення не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Суд першої інстанції констатував, що в оскаржуваному рішенні в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. До того ж, суд першої інстанції дослідив витяг з протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 07.10.2021 за результатом дослідження якого суд не побачив, що стало підставою для прийняття спірного рішення. При цьому, у витязі з протоколу засідання комісії від 07.10.2021 у графі «підстави для внесення» вказано «запропоновано для усунення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області, по якому виявлені ризикові операції». Однак, суб`єктом владних повноважень не надано будь-яких доказів на підтвердження виявлення ризикових операцій ПП «СОЛАР БЛОССОМ» та не надано інформацію та належним чином засвідчені копії документів, які розглядались на засіданні комісії під час прийняття оскаржуваного рішення. За таких обставин, суд першої інстанції вважав, що, оскільки спірне рішення є протиправним та підлягає скасуванню, порушені права позивача підлягають судовому захисту шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень виключити ПП «СОЛАР БЛОССОМ» з переліку ризикових платників податків. Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, покликаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, Головне управління ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. Обґрунтування апеляційної скарги складається з того, що суд першої інстанції проігнорував мету здійснення податкового контролю, відповідно до вимог підпункту 61.1.2 пункту 62.2 статті 62 Податкового кодексу України, яка в подальшому відобразилась у спірному рішенні про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Скаржник указує, що з аналізу діяльності ПП «СОЛАР БЛОССОМ» за період з 01.01.2020 по 06.10.2021 встановлено недостатність трудових ресурсів для проведення діяльності. Так, позивач надав штатний розпис із зазначенням охоронців на підприємстві, однак об`єктів оподаткування у ПП «СОЛАР БЛОССОМ», відповідно до поданої звітності, немає. Головне управління ДПС в Одеській області також не погоджується з рішенням суду першої інстанції в частині зобов`язання виключити підприємство з переліку ризикових платників податків, оскільки ухвалення такого рішення є перебирання судом функції податкового органу щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету. ПП «СОЛАР БЛОССОМ» не скористалась правом подання відзиву на апеляційну скаргу. У зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), справа, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України, розглядається в порядку письмового провадження. Фактичні обставини справи. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 20.01.2004 проведено державну реєстрацію ПП «СОЛАР БЛОССОМ». Основним видом діяльності ПП «СОЛАР БЛОССОМ» є: 35.11 Виробництво електроенергії. 07.10.2021 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення №1168 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким, з посиланням на п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, ПП «СОЛАР БЛОССОМ» внесено до переліку ризикових підприємств (недостатність трудових ресурсів для проведення діяльності) (а.с.32). Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції і висновків суду першої інстанції. Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляції, з огляду на таке. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів. Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: пункт 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Таким чином, наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами. Досліджуючи питання правомірності прийняття спірного рішення, колегія суддів установила, що таке рішення прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості, а саме пункт 8 у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Водночас, спірне рішення не містить чіткої причини його прийняття та розшифровку, яка безпосередньо податкова інформація слугувала підставою для віднесення ПП «СОЛАР БЛОССОМ» до переліку ризикових платників податку. Однак, згідно додатку 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація. Верховний Суд у постанові від 02 квітня 2019 року (справа №822/1878/18) дійшов висновку, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Також у постановах від 04 грудня 2018 року (справа №821/1173/17) та від 09 липня 2019 року (справа №140/2093/18) Верховний Суд вказував, що відсутність в оскаржуваних рішеннях мотивів їх прийняття позбавляє взагалі можливості позивача навести аргументи щодо їх неправомірності за виключенням того, що акт індивідуальної дії не відповідає вимогам обґрунтованості та вмотивованості. Проте саме невідповідність акту індивідуальної дії вимогам обґрунтованості та вмотивованості призводить до його протиправності. Крім того, суд першої інстанції досліджував витяг з протоколу засідання комісії від 07.10.2021, на підставі якого контролюючим органом прийнято спірне рішення. Суд апеляційної інстанції також дослідив такий витяг з протоколу, який наявний в матеріалах справи (а.с.46), та встановив, що є правильними твердження суду першої інстанції про те, що з такого витягу не вбачається, що саме слугувало підставою прийняття спірного рішення №1168 від 07.10.2021 про відповідність ПП «СОЛАР БЛОССОМ» критеріям ризиковості платника податку. Водночас, у витязі з протоколу засідання комісії від 07.10.2021 в графі «підстави для внесення» вказано «запропоновано для усунення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області, по якому виявлені ризикові операції». Однак, суб`єктом владних повноважень не надано будь-яких доказів на підтвердження виявлення ризикових операцій ПП «СОЛАР БЛОССОМ» та не надано інформацію та належним чином засвідчені копії документів, які розглядалась на засіданні комісії під час прийняття оскаржуваного рішення. Верховний Суд в постанові від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Однак, у межах даної справи, суб`єкт владних повноважень такого обов`язку не виконав. У доводах апеляційної скарги Головне управління ДПС в Одеській області указує, що з аналізу діяльності ПП «СОЛАР БЛОССОМ» за період з 01.01.2020 по 06.10.2021 встановлено недостатність трудових ресурсів для проведення діяльності, що і стало підставою для віднесення підприємства до переліку ризикових платників податку. Суд апеляційної інстанції критично ставиться до даного доводу скарги, оскільки така інформація є не господарською операцією, зазначеною в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, з наявністю якої пункт 8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість пов`язує можливість включення підприємства до переліку платників податку на додану вартість, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Щодо іншого доводу апеляції про відсутність правових підстав про зобов`язання виключити ПП «СОЛАР БЛОССОМ» з переліку ризикових платників податків, оскільки ухвалення такого рішення є перебирання судом функції податкового органу щодо зібрання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплатою коштів до бюджету, колегія суддів оцінює його таким чином. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Оскільки судом першої інстанції встановлено відсутність у податкового органу правових підстав для віднесення ПП «СОЛАР БЛОССОМ» до переліку ризикових платників податку, колегія суддів вважає правильними дії суду першої інстанції щодо зобов`язання суб`єкта владних повноважень виключити підприємство з переліку ризикових платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Інших доводів, з боку скаржника, які б могли свідчити про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, апеляційна скарга не містить. Підсумовуючи викладене та враховуючи те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, є всі підстави, відповідно до статті 316 КАС України, для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін. За результатами апеляційного перегляду розподіл судових витрат не здійснюється. Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом. Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього\~ Кодексу\~ позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково. Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Результат розгляду: denied