Рішення адміністративного суду від 2022-11-08 00:00:00+02

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Позивач, звернувся до суду з позовом до Одеської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці Державної митної служби України №603-О від 08.07.2022 року, мотивуючи його тим, що оскаржуваний наказ про притягненні його до дисциплінарної відповідальності був прийнятий з порушенням вимог закону, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. Вказане рiшення було прийнято без урахуванням права позивача на участь у процесі прийняття рішення, із порушенням порядку та процедури проведення дисциплінарного провадження. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року у задоволені адміністративного позову [PERSON] до Одеської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці Державної митної служби України №603-О від 08.07.2022 року відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи в задоволенні позовних вимог судом першої інстанції було допущено неправильне тлумачення закону - ч. 11 ст. 264 МК України, оскільки при відсутності вказаних в цій нормі закону підстав для відмови у прийнятті митної декларації, суд зробив висновок, що такі підстави були, не навівши ні одну із передбачених ч. 11 ст. 264 МК України підстав для такої відмови у прийнятті митної декларації, яку повинен був застосувати [PERSON] при здійсненні митного оформлення митних декларацій МД UА500070/2022/001201 від 12.04.2022 р. та МД UА500070/2022/001206 від 12.04.2022 р. Також, судом першої інстанції допущено неправильне тлумачення ст. 77 Закону України «Про державну службу», оскільки оскаржуваний наказ № 603-0 від 08.07.2022 р. не містить стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку вчиненого [PERSON] і його юридичну кваліфікацію. Одеською митницею Державної митної служби України було надано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що доводи, викладені в апеляційній скарзі є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року винесено законно та обґрунтовано, а тому підстави для його скасування відсутні. Крім того, відповідач вказує, що ним належним чином проведено службове розслідування з дотриманням всіх передбачених чинним законодавством строків, досліджено всі належні докази, враховано пояснення позивача, діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та характеристику і застосовано покарання відповідно до норм чинного законодавства. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав: Судом першої інстанції встановлено, що [PERSON] , є державним службовцем і проходить державну службу на посаді старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Чорноморськ\~ порт» Одеської митниці Державної митної служби України. 26.05.2022 року Наказом Одеської митниці № 227 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно [PERSON] та утворення дисциплінарної комісії» на підставі інформації, викладеної у доповідній записці завідувача сектору здійснення заходів торговельної політики управління забезпечення митного контролю та оформлення Одеської митниці [PERSON] від 23.05.2022 №7.10-17/351, порушено дисциплінарне провадження відносно старшого державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] . 05.07.2022 року позивачем по справі надано пояснення в рамках дисциплінарного провадження. З затвердженого в.о. начальника Одеської митниці В. Заколодяжного Подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці встановлено, що: За результатами дисциплінарного провадження встановлено, що у діях [PERSON] наявні порушення: пункту 38,156 Інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17.01.2018р. №55 та розділів II та III Інструкції з діловодства у Державній митній службі України та її територіальних органах, затвердженої наказом Державної митної служби України від 29.06.2021 № 470, у частині проведення реєстрації та надання на розгляд уповноваженій посадовій особі для прийняття рішення щодо допуску зміни вантажоодержувача задекларованих товарів, як підстави для митного оформлення МД № UА500070/2022/001199 від 04.04.2022 та МД № UА500070/2022/001201 від 12.04.2022, МД № UА500070/2022/001206 від 12.04.2022; частини одинадцятої статті 264 Кодексу, у частині не надання відмови у прийнятті МД № UА500070/2022/001199 від 04.04.2022 та МД № UА500070/2022/001201 від 12.04.2022 з підстав порушення порядку передачі права власності на іноземні товари, без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу або передачі на склад Одеської митниці; пункту 6 частини другої статті 544 Кодексу, у частині митного оформлення МД № UА500070/2022/001206 від 12.04.2022 у повному обсязі із преференційним оформленням товарів «Штучні декоративні вироби, квіти та їх частини, декоративні», які надійшли у контейнері MEDU529485 у вільний обіг; частини третьої статті 263, статті 242 Кодексу у частині не додержання встановленого порядку передачі права власності на іноземні товари, що призвело до митного оформлення у вільний обіг товарів за МД № UА500070/2022/001206 від 12.04.2022 без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу або передачі на склад Одеської митниці. Зазначене свідчить про порушення основних обов`язків державного службовця, в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків (пункт 7 частини першої статті 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу») тобто вчинення дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 частини другої статті 65 Закону. Відповідно до частини першої статті 64 Закону за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Згідно з частиною першою статті 65 Закону, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Пунктом 5 частини другої статті 65 Закону невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, визнається дисциплінарним проступком. Частішою першою статті 66 Закону визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. Відповідно до частини третьої статті 66 Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Відповідно до частини четвертої статті 66 Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність. Згідно пункту 2 частини четвертої статті 67 Закону вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення є обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця. Начальником митного поста «Чорноморськ-порт» дисциплінарній комісії надано позитивну характеристику [PERSON] . Відповідно до біографічної довідки має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (наказ Одеської митниці від\~ 25.05.2022 №423-о). Враховуючи наведене, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці рекомендувала застосовувати, відповідно до статей 64, 65, 66, 67 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» до старшого державного інспектора відділу митного оформлення №4" митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. 08.07.2022 року в.о. начальника Одеської митниці В. Заколодяжного видано наказ № 603-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] »\~ притягнення старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Чорноморський-порт» Одеської митниці [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність. 11.07.2022 року до [PERSON] був доведений наказ в.о. начальника Одеської митниці В.Заколодяжного вiд 08.07.2022 р. №603-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ». Позивач, не погоджуючись з прийнятим наказом, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним адміністративним позовом до суду. Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволені позовних вимог зазначив, що відповідачем належним чином проведено службове розслідування з дотриманням всіх передбачених чинним законодавством строків, досліджено всі належні докази, враховано пояснення позивача, діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та характеристику [PERSON] і застосовано покарання відповідно до норм чинного законодавства. Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду погоджується з означеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII). Пунктом 7 частини першої статті 8 Закону №889-VІІІ встановлено, що державний службовець зобов`язаний: сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення). Як вбачається із статті 62 Закону державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Згідно із частинами першою, другою статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом. Відповідно до частини першої статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. За приписами частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу. До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII). Отже, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є факт вчинення ним дисциплінарного проступку. Відповідно до частини 2 статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням. Відповідно до частини третьої статті 66 Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Відповідно до частини четвертої статті 66 Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність. За змістом ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії. Згідно із ч.1 ст.69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку. За змістом ч.1 ст.73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення визначені статтею 74 Закону № 889-VIII, зокрема, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч.1 ст.77 Закону № 889-VIII). З матеріалів справи вбачається, що відповідно до доповідної записки завідувача сектору здійснення заходів торговельної політики управління забезпечення митного контролю та оформлення Одеської митниці Ігоря Гаврилюка від 23.05.2022 №7.10-17/351 проведено перевірку з окремих питань та складено Акт про результати проведення перевірки з окремих питань від 19.05.2022 (далі- Акт). Згідно Акту старшим державним інспектором відділу митного оформлення № 4 митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] порушено статтю 8 Закону України від 10.12.2015 № 889 - VIII «Про державну службу» (далі - Закону), пункт 1.6. Положення про ВМО №4 митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці від 16.11.2021, затвердженого начальником Одеської митниці Юрієм Герасимовим, пункт 3.1. посадової інструкції старшого державного інспектора ВМО № 4 митного поста «Чорноморськ-порт». 26.05.2022 року Наказом Одеської митниці № 227 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно [PERSON] та утворення дисциплінарної комісії» на підставі інформації, викладеної у доповідній записці завідувача сектору здійснення заходів торговельної політики управління забезпечення митного контролю та оформлення Одеської митниці Ігоря Гаврилюка від 23.05.2022 № 7.10-17/351, порушено дисциплінарне провадження відносно старшого державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] . За результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи враховано що начальником митного поста «Чорноморськ-порт» до дисциплінарній комісії надано позитивну характеристику [PERSON] . Та те, що відповідно до біографічної довідки останній має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (наказ Одеської митниці від 25.05.2022 №423-0). Відповідно до Подання Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці рекомендувала застосовувати, відповідно до статей 64, 65, 66, 67 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» до старшого державного інспектора відділу митного оформлення №4" митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. 08.07.2022 року в.о. начальника Одеської митниці В.Заколодяжного видано наказ № 603-О «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » притягнення старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Чорноморський-порт» Одеської митниці [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність. В оскаржуваному наказі зазначено, що Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи за результатами дисциплінарного провадження, порушеного наказом Одеської митниці від 26.05.2022 № 227 стосовно старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці [PERSON] , встановлені порушення вимог наступних актів законодавства України з питань митної справи: статті 242, частини третьої статті 263, Митного кодексу України (далі - Кодекс) в частині не додержання встановленого порядку передачі права власності на іноземні товари, що призвело до митного оформлення у вільний обіг товарів за митною декларацією (далі - МД) № UAS00070/2022/001206 від 12.04.2022 без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу або передачі на склад Одеської митниці; частини одинадцятої статті 264 Кодексу в частині не надання відмови у прийнятті МД № UA500070/2022/001199 від 04.04.2022р., № UA500070/2022/001201 вiд 12.04.2022р. з підстав порушення порядку передачі права власності на іноземні товари без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу або передачі на склад Одеської митниці; пункту «б» частини другої статті 544 Кодексу в частині проведення за МД № UA 500070/2022/001206 від 12.04.2022 митного оформлення товарів «Штучні декоративні вироби, квіти та їх частини, декоративні» зі звільненням від сплати митних платежів; пунктів 38, 156 Інструкції з діловодства в міністерствах інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55, розділів II та IІІ Інструкції з діловодства у Державній митній службі України та її територіальних органах, затвердженої наказом Держмитслужби від 29.06.2021 № 470, в частині порядку проведення реєстрації та надання на розгляд уповноваженій посадовій особі для прийняття рішень щодо допуску зміни вантажоодержувача задекларованих товарів, як підстави для митного оформлення МД № UA500070/2022/001199 від 04.04.2022, № UA500070/2022/001201 вiд 12.04.2022, МД № UA 500070/2022/001206 від 12.04.2022. В поясненнях [PERSON] від 05.07.2022р. б/н поважних підстав неналежного виконання своїх посадових обов`язків не надано. Зазначене свідчить про порушення основних обов`язків державного службовця, в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків (пункт 7 частини першої статті 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про Державну службу») тобто вчинення дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про Державну службу». Такий вид дисциплінарного стягнення як повідомлення про неповну службову відповідність, може бути застосований у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, а саме: недотримання правил внутрішнього службового розпорядку. Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності містить чітке формулювання суті та обставини допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду 09 грудня 2019 року у справі № 813/3820/17. Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч.1 ст.77 Закону № 889-VIII). Керівником відповідача вказаний строк дотриманий. При проведені службового розслідування враховано що начальником митного поста «Чорноморськ-порт» до дисциплінарній комісії надано позитивну характеристику [PERSON] . Та те, що відповідно до біографічної довідки останній має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (наказ Одеської митниці від 25.05.2022 №423-0). З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем належним чином проведено службове розслідування з дотриманням всіх передбачених чинним законодавством строків, досліджено всі належні докази, враховано пояснення позивача, діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження та характеристику [PERSON] і застосовано покарання відповідно до норм чинного законодавства. У своїй апеляційній скарзі апелянт зазначає, що товар, відображений в митних деклараціях UД № ПА500070/2022/001201, МД № UА500070/2022/001206 не міг бути поміщений на митний склад, оскільки строк для подання митних декларацій пропущений не був, а в установленому порядку цей строк був продовжений. Разом з тим, Розпорядженням в.о. начальника Одеської митниці від 02.02.2021р. №21-р введено в дію Тимчасовий порядок роботи з документами незалежно від форми їх створення в Одеській митниці Держмитслужбн. Додатком 2 до Розпорядження введена в дію таблиця розмежування повноважень між керівництвом Одеської митниці та начальниками митних постів. Пунктом 51 зазначеної таблиці визначено, що прийняття рішення по заяві на продовження строку декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення на час, необхідний для усунення причин, що не дали змоги своєчасно здекларувати ці товари, транспортні засоби (згідно статті 263 Кодексу) віднесено до компетенції начальника митного поста або його заступника. З матеріалів справи вбачається, що на листі ТОВ «АЛТАЙСІТІ» від 04.03.2022 року б/н від руки проставлено реєстраційний номер від 04.03.2022 № 7.10-28.2-04/01 та зазначено «до опрацювання». Також, апелянт вказує, що не допускав незаконну зміну власника товару, вказаного в митних деклараціях, а отже не порушував вимоги ст. 242 МК України. Однак, у поданих до митного оформлення листах продавця товару від 04.04.2022 року від № 235201, ТОВ «АЛЬВАРДО» від 04.04.2022 року № 235201/2, ТОВ «ТОПЛІНК КОМПАНІ» від 04.04.2022\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ року № 235201/1 відсутні відмітки про їх реєстрацію у Одеській митниці та відсутні резолюції, тобто за цим листами уповноваженою особою з кола керівництва Одеської митниці (митного поста «Чорноморськ-порт» Одеської митниці) не приймалось рішень щодо допуску зміни вантажоодержувача задекларованих товарів. Крім того, Митним кодексом України встановлені випадки, за якими допускається передача права власності на іноземні товари, які знаходяться під митним контролем. Так, згідно статті 128 Кодексу допускається передача права власності на іноземні товари, які знаходяться у митному режимі митного складу. Стаття 242 Кодексу допускає видачу зі складу митниці особам до яких протягом строку зберігання перейшло право власності на ці \~товари або право володіння ними, лише після митного оформленні зазначених товарів, відшкодування витрат митних органів на їх зберігання та сплати відповідних митних платежів. Проте, МД № UA500070/2022/001199 від 04.04.2022 року на товари, у контейнері MEDU4529485 без попереднього поміщення товарів у митний режим митного складу (згідно відомостей АСМО «Інспектор») або попередньої передачі на склад Одеської митниці (згідно інформації УАГД Одеської митниці). Також, суд першої інстанції вірно зазначив, \~що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення. Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі). Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості. Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення". Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі №813/1790/18 та від 22 травня 2020 року у справі №825/2328/16. Водночас, під час розгляду справи судом не встановлено таких порушень процедури прийняття спірного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про притягнення позивача до відповідальності. Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень. Достатніх доказів на спростування позиції відповідача, позивачем під час розгляду справи не надано. Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги [PERSON] про визнання протиправним та скасування наказу Одеської митниці Державної митної служби України №603-О від 08.07.2022 року належним чином не обґрунтовані, підтверджені не наявними матеріалами справи та задоволенню не підлягають. Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається. Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied