Рішення адміністративного суду від 2024-06-04 00:00:00+03

[PERSON] звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, в якій позивач просить: - визнати протиправним та скасувати п. 2 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1395к від 27.07.2023 про застосування до заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи ВКП ДРУП ГУНП капітана поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції; - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №546 о/с від 08.08.2023 про звільнення капітана поліції [PERSON] , заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції, з 08.08.2023; - поновити капітана поліції [PERSON] на службу в поліції на посаду заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; - стягнути з ГУНП в Дніпропетровській області на користь [PERSON] грошове забезпечення за період вимушеного прогулу починаючи з 08.08.2023 по день винесення судового рішення за цією позовною заявою (без урахування обов`язкових платежів). Позовні вимоги обґрунтовані порушенням порядку проведення службового розслідування,\~ безпідставністю висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, тому позивач вважає, що спірні накази підлягають скасуванню у судовому порядку як протиправні, а позивач поновленню на посаді з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного прогулу. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 січня 2024 року у задоволенні позову відмовлено. Суд виходив з того, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, хоч і прийнято в тому числі на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого відносно нього за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3\~ ст. 365 КК України, однак, ґрунтується на самостійних правових підставах. Порушення, зафіксовані у висновку службового розслідування, у своїй сукупності свідчать про вчинення, зокрема, позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни, несумісного з продовженням служби у поліції. Під час судового розгляду справи підтвердився факт порушення службової дисципліни з боку позивача, що полягає у не здійсненні належного \~контролю за діями підлеглих поліцейських у частині виконанні доручень слідчих (дізнавачів) та дотриманням підлеглими поліцейськими транспортної дисципліни. Суд дійшов висновку, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами. Доводи позивача щодо порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Скаржник зазначає, що перевірка службової діяльності проводиться з метою виявлення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, а також встановлення ступеня вини особи, чиї дії або бездіяльність стали причиною вчинення ним правопорушення. Будь-яких відомостей щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих \~поліцейських Дніпровського \~районного управління поліції ГУПН, що призвели до оголошення [PERSON] повідомлення про підозру та проведення обшуків в службових кабінетах ВКП ДРУП \~ГУНП у Дніпропетровській області, дисциплінарною комісією виявлено не було. Скаржник наполягає на тому, що фактично обставини, на які посилається відповідач як порушення, що допущене позивачем, не доведено належними доказами, вважає, що судом не надано належної оцінки наявності або відсутності в діях позивача складу дисциплінарного проступку та, відповідно, обґрунтованості підстав для застосування відповідачем до нього дисциплінарного стягнення. В судовому засіданні позивач, представник позивача підтримали доводи, наведені в апеляційній скарзі. Відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечує, відповідно до поданого відзиву на апеляційну скаргу просить рішення суду першої інстанції залишити без змін як законне та обґрунтоване. Відповідач зазначає, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, які свідчать про порушення позивачем службової дисципліни та вчинення дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських. Висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які дають підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення за служби в поліції. Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України \~суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке. Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач - [PERSON] , проходив службу на посаді заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та мав спеціальне звання капітана поліції. Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 08.08.2023 №546 о/с «По особовому складу» капітана поліції [PERSON] звільнено з посади заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції за п. 6 ч. 1\~ ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 08.08.2023. Підставою для звільнення позивача став наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 27.07.2023 № 1395к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП», згідно якому за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 6 та 7 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 08.07.2017 № 575, пунктів 12 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 № 757, що виразилось у не здійсненні належного контролю за діями підлеглих поліцейських у частині виконанні доручень слідчих (дізнавачів), не здійсненні контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими транспортної дисципліни, не вжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглими поліцейськими службової дисциплін, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосовано до заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. Означений наказ виданий за результатами службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 24.07.2023 №1565. Судом встановлено, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 24.07.2023 №1565 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського РУП ГУНП 22.07.2023 \~та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського РУП ГУНП. Як зазначено у цьому наказі, 22.07.2023 працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві, спільно з працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НП України, \~в рамках кримінального провадження від 02.03.2023 №62023170030000258 за ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, відкритого за заявою [PERSON] щодо вчинення відносно нього психічного та фізичного насильства, а також заволодіння грошовими коштами останнього окремими поліцейськими Дніпровського РУП ГУНП, проводились обшуки в службових кабінетах поліцейських відділу кримінальної поліції цього ж районного управління поліції, а також повідомлено про підозру у вищевказаному кримінальному провадженні заступнику начальника сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Дніпровського РУП ГУНП капітану поліції [PERSON] , заступнику начальника сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Дніпровського РУП ГУНП капітану поліції [PERSON] та оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Дніпровського РУП ГУНП старшому лейтенанту поліції [PERSON] . Службове розслідування призначене з метою повної та всебічної перевірки службової дисципліни останніх, у тому числі, встановлення можливих порушень службової дисципліни, що призвели до вищевказаної події. 27.07.2023 за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Дніпропетровській області складений висновок, затверджений начальником ГУНП в Дніпропетровській області, про результати проведення службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровської РУП ГУНП 22.07.2023 та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського РУП ГУНП. В ході службового розслідування відповідачем встановлено, що 22.07.2023 до управління головної інспекції ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Полтаві, спільно з працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НП України, на підставі ухвали Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21.07.2023 у справі №203/2261/23, в рамках кримінального провадження від 02.03.2023 №62023170030000258 за ч. 2 ст.\~ 28, ч. 3 ст.\~ 365 КК України, відкритого за заявою громадянина [PERSON] , щодо вчинення відносно нього психічного та фізичного насильства, а також заволодіння грошовими коштами останнього у сумі 36000 грн та 8800 доларів США окремими поліцейськими Дніпровського РУП ГУНП, проводились обшуки в службових кабінетах поліцейських відділу кримінальної поліції цього ж районного управління поліції, а саме: начальника сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції [PERSON] ; заступника начальника сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції [PERSON] ; заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Дніпровського РУП капітана поліції Захарова А.О.; оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції Шерстюка В.О. В рамках кримінального провадження №62023170030000258 за ч. 2 ст. 28 та ч. 2 ст. 365 КК України, зокрема, капітану поліції [PERSON] оголошено повідомлення про підозру. Виклавши обставини інкримінованого, зокрема, [PERSON] кримінального правопорушення, підстав вручення повідомлення про підозру і проведення обшуків у службових кабінетах ВКП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за інформацією, що міститься в процесуальних документах, складених в межах вказаного кримінального провадження, дисциплінарна комісія з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин події направила запит до третього слідчого відділу (з дислокацією в м.Дніпро) ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава, щодо надання копій документів вищевказаного кримінального провадження, необхідних для проведення службового розслідування, однак на день складення висновку (27.07.2023) відповідь до ГУНП не надходила. Разом з цим, дисциплінарна комісія зазначила, що обставини проведення обшуків та оголошення повідомлень про підозру окремим працівникам ВКП Дніпровського РУП ГУНП дискредитують звання поліцейського, підривають авторитет поліції в очах громадськості, довіру суспільства до органів поліції та набувають суспільного резонансу через створення негативної громадської думки, оскільки в мережі Інтернет опубліковано значну кількість інформації, в різній текстовій формі (подачі), щодо причетності останніх за вчинення тяжких злочинів. Також у висновку вказано, що з метою надання повної, всебічної та об`єктивної оцінки ставлення до служби останніх, встановлення попередньої поведінки та рівня кваліфікації даних правоохоронців поліцейськими управління головної інспекції ГУНП було проведено перевірку службової діяльності відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП. Службовим розслідуванням встановлено порушення вимог пунктів 6 та 7 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 08.07.2017 №575. Відповідно до журналу обліку вхідної кореспонденції ВКП Дніпровського РУП ГУНП розпочатого 02.01.2023 інв. № 607, капітаном поліції [PERSON] , капітаном поліції [PERSON] та капітаном поліції [PERSON] не здійснювався належний контроль за діями підлеглих поліцейських у частині виконанні доручень слідчих (дізнавачів). Так, у порушення п. 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 08.07.2017 № 575 підлеглими поліцейськими не були виконані доручення слідчих (дізнавачів) № 43/2-716д від 03.05.2023 та № 43/5-400д від 03.07.2023. Несвоєчасно виконані перелічені у висновку доручення слідчих (дізнавачів), та в порушення п. 7 розділу VI вказаної Інструкції матеріали виконання доручень слідчих (дізнавачів), наведені у висновку, у канцелярії підрозділу не реєструвалися та передавалися до слідчого підрозділу без супровідного листа. Крім того, дисциплінарною комісією встановлено порушення пунктів 12 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 №757. В ході перевірки встановлено, що капітаном поліції [PERSON] , капітаном поліції [PERSON] та капітаном поліції [PERSON] не здійснюється контроль за дотриманням підлеглими поліцейськими транспортної дисципліни, які у порушення вимог п. 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 №757, не проходять передрейсовий медичний огляд перед виїздом на службових транспортних засобах, що підтверджується дорожніми листами на липень 2023 року №№2681, 2708 та 2709. Також, капітаном поліції [PERSON] не здійснювався контроль за діями підлеглих поліцейських, які в порушення пункту 12 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, у період з 11 07.2023 по 24.07.2023 не заповнювали дорожній лист за липень 2023 року № 2709, виданий на службовий автомобіль «Рено Дастер», н.з. [NUMBER] . 3315 (на синьому фоні), у зв`язку з чим розбіжність пробігу між показниками, зазначеними в дорожньому листі та наявними показниками спідометрі вищезазначеного службового автомобіля, становить 1613 км. За наведених обставин згідно прийнятого дисциплінарною комісією рішення: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 6 та 7 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 08.07.2017 № 575, пунктів 12 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 № 757, що виразилось у не здійсненні належного контролю за діями підлеглих поліцейських у частині виконанні доручень слідчих (дізнавачів), не здійсненні контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими транспортної дисципліни, не вжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглими поліцейськими службової дисциплін, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, - застосувати до заступника начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. Позивач, не погодившись із правомірністю застосування до нього дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції, звернувся з цим позовом до суду. З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції не погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію». Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: - неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; - професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Згідно зі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України. Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту). Згідно ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського \~бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (п.1). Згідно з ч. 1 ст. 11, ст. 12 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як, зокрема, звільнення з посади (п. 6 ч.4 ст.13). Відповідно до приписів ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. В спірному випадку, наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 24.07.2023 №1565 службове розслідування призначено за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського РУП ГУНП 22.07.2023 та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського РУП ГУНП. Службове розслідування призначене з метою повної та всебічної перевірки службової дисципліни окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП, у тому числі, встановлення можливих порушень службової дисципліни, що призвели до вищевказаної події. Натомість, зі змісту висновку службового розслідування від 27.07.2023 вбачається, що дисциплінарною комісією ГУНП в Дніпропетровській області за результатами проведення службового розслідування виявлено порушення [PERSON] службової дисципліни, що виразилось у не здійсненні належного контролю за діями підлеглих поліцейських у частині виконання доручень слідчих (дізнавачів) та не здійсненні контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими транспортної дисципліни, що ніяким чином не пов`язано із подіями, на які послався відповідач, призначаючи службове розслідування. Будь-яких обставин щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП, що призвели до оголошення [PERSON] повідомлення про підозру та проведення обшуків в службових кабінетах ВКП ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області, дисциплінарною комісією не виявлено. За результатом проведеного стосовно [PERSON] службового розслідування не здобуто доказів та не встановлено беззаперечних фактів вчинення ним протиправних дій, наведених в процесуальних документах у кримінальному провадженні № 62023170030000258. Відповідно до висновків Верховного Суду в постанові від 30.09.2020 у справі №640/9717/19, на які також посилається суд першої інстанції, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення. Суб`єкт владних повноважень, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами. Стосовно виявлених відповідачем фактів порушення позивачем службової дисципліни, а саме: неналежного контролю [PERSON] за виконанням його підлеглими поліцейськими доручень слідчих (дізнавачів), \~суд апеляційної інстанції встановив таке. Відповідно до п.1 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 08.07.2017 № 575, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 31.07.2017 за №937/30805, під час досудового розслідування злочинів слідчий дає уповноваженим оперативним підрозділам поліції письмові доручення про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій (далі - доручення). У разі створення СОГ слідчий дає доручення про проведення слідчих (розшукових) дій працівникам оперативного підрозділу, включеним до її складу. Не допускається надання слідчим (дізнавачем) оперативному підрозділу (працівнику оперативного підрозділу - члену СОГ) неконкретизованих доручень та доручень без встановленого строку їх виконання (п.2 розділу VI Інструкції № 575). Доручення слідчого (дізнавача) є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом (п.3 розділу VI Інструкції № 575). Відповідно до п.6 розділу VI Інструкції № 575 виконання доручень слідчих (дізнавачів) повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим (дізнавачем), який дав доручення. Відповідно до пп.1, 2 п.8 розділу VI Інструкції № 575 контроль за виконанням доручень слідчих (дізнавачів) працівниками оперативних підрозділів територіального органу, підрозділу поліції покладається на керівника територіального органу, підрозділу поліції, який зобов`язаний: визначати конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки з виконання доручень слідчих (дізнавачів) (за винятком доручень, які надаються працівникам оперативного підрозділу, включеним до складу СОГ); визначати шляхом видання наказу конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки щодо ведення обліку доручень слідчих (дізнавачів) для їх своєчасного виконання. Наведені у висновку про результати службового розслідування загальні факти про невиконання (несвоєчасне виконання) доручень слідчих (дізнавачів) підлеглими позивачу \~поліцейськими без з`ясування обставин та причин такого не виконання, оцінки доручень на предмет \~їх відповідності пунктам 2 та 5 розділу VI Інструкції №575 не можуть бути свідченням неналежного виконання позивачем своїх службових обов`язків, тим більше, як правильно зауважено скаржником, не встановлення особи, яка призначила виконавця доручень, робить помилковим висновок відповідача про неналежну організацію роботи саме [PERSON] , оскільки контроль за виконанням доручень здійснюється особою, яка призначила виконавця доручення, а виходячи із змісту пп.1 п.8 розділу VI Інструкції №575, \~це може бути не виключно [PERSON] . Стосовно висновку про результати службового розслідування про порушення [PERSON] п.12 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, а саме: \~відсутності контролю за не проходженням підлеглими поліцейськими перед виїздом на службових транспортних засобах рейсового медичного огляду, що підтверджується дорожніми листами за липень 2023 року №2681, 2708, 2709, а також п. 13 розділу III цього ж Порядку щодо не здійснення позивачем контролю за заповненням підлеглими дорожніх листів за липень 2023 року, у зв`язку із чим виникла розбіжність пробігу між показниками, зазначеними в дорожньому листі № 2709, та \~спідометрі вищезазначеного службового автомобіля «Рено Дастер», н.з. [NUMBER] . 3315 (на синьому фоні), суд зазначає таке. Відповідно до 9 розділу III Порядку №575 усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (додаток 5), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції (п.12 розділу ІІІ Порядку № 575). Перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа (п.13 розділу ІІІ Порядку № 575). В спірному випадку, дисциплінарна комісія, посилаючись на вказані вище \~обставини як факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, в той же час не встановила і не \~підтвердила належними доказами призначення [PERSON] відповідальним за автотранспортну діяльність для здійснення контролю за якістю реалізації завдань, визначених у Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, а також для контролю за дотриманням підлеглими йому поліцейськими правильності використання службового автотранспорту. Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції не погоджується з судом першої інстанції про правильність висновків дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Стосовно посилання відповідача на порушення позивачем Присяги працівника поліції суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до\~ статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Аналогічні висновки містяться в постанові \~Верховного Суду від 07 березня 2019 року у справі №819/736/18. Втім, в спірному випадку за встановлених у справі обставин в їх сукупності відповідачем не доведене несумлінне, недобросовісне виконання позивачем обов`язків поліцейського та вчинення ним дисциплінарного проступку, суть якого викладена у висновку про результати службового розслідування від 27.07.2023. Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає відсутніми підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, отже, оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1395к від 27.07.2023 та \~№546 о/с від 08.08.2023 про звільнення [PERSON] зі служби в поліції підлягають скасуванню як протиправні і з урахуванням приписів ч. 1 ст. 235 КЗпП України позивач підлягає поновленню на посаді, з якої був звільнений. Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Відповідно до абз. 5 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року № 13 «Про практику застосування законодавства про оплату праці» задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішеннірозрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню.\~ Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів. Пунктом 9 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата. Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. В свою чергу, спеціальними нормативно-правовими актами, серед яких, зокрема, Закон України «Про національну поліцію», Постанова Кабінету Міністрів України №988 від 11.11.2015 року «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом МВС України №260 від 06.04.2016, не встановлено порядку здійснення розрахунку заробітної плати за час вимушеного прогулу. Однак, згідно підпункту «з» пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 встановлено, що цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках, зокрема, вимушеного прогулу. Відповідно до Порядку №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Пунктом 8 Порядку №100 передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі. Поняття «грошове забезпечення» і «заробітна плата», які використано у законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому спір щодо виплати грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу охоплюється застосованим у ч. 2 ст. 233 КЗпП України визначенням «законодавство про оплату праці». Таким чином, поновлений на службі поліцейський має право на грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення до його поновлення на службі уповноваженим керівником органу поліції. І наведений обов`язок виплатити поновленому на службі поліцейському грошове забезпечення за час вимушеного прогулу не залежить від обставин та причин невиконання судового рішення про поновлення такого поліцейського на службі. В даному випадку зі змісту Порядку №260 випливає, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби. При цьому, розрахунок середньоденної заробітної плати повинен здійснюватися відповідно до Порядку №100, з урахуванням положень Порядку №260 в частині застосування при такому розрахунку саме календарних днів відповідного місяця. У цій справі періодом вимушеного прогулу позивача є період з 07.07.2023 (наступний день після звільнення позивача) по 16.01.2024 (день винесення постанови судом апеляційної інстанції про поновлення позивача на посаді). Зі змісту довідок про грошове забезпечення позивача вбачається, що середньоденна заробітна плата позивача за два місяці, що передували звільненню становить 550,94 грн., тому підлягає стягненню з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 09.08.2023 по 04.06.2024 включно в розмірі 164731,06 грн. (299 календарних днів х 550,94 грн.). Суд першої інстанції під час розгляду справи не в повному обсязі дослідив обставини, які мають значення для справи, неправильно застосував норми права, що відповідно до ст. 317 КАС України є підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення про задоволення позову.

Результат розгляду: granted