Рішення адміністративного суду від 2022-09-27 00:00:00+03

Позивач, звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому позивач просив: - визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного в архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 25.06.2021 року № 089/21 щодо стягнення з [PERSON] штрафу розмірі 10200 гривень; - визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради від 14.06.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий [PERSON] ; - визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 14.06.2021 року про зупинення виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: [ADDRESS] , виданий [PERSON] , мотивуючи його тим, що будівельні роботи ним, як замовником не проводилися, їх зведення не було встановлено під час проведення перевірки станом на 14.06.2021 року, зі змісту приписів, постанови та інших складених відповідачем документів, неможливо встановити, які саме недостовірні данні позивачем були наведені у повідомлені про початок виконання будівельних робіт. Видання приписів та наступне притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 ст. 96 КУпАП є незаконним та необґрунтованим. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 червня 2022 року у позові відмовлено. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити вимоги позивача у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи у позові, суд першої інстанції не врахував, що реконструкція планується без змін зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані, а тому документ який посвідчує право власності або користування земельною ділянкою не є обов`язковим, з огляду на що повідомлення про початок будівельних робіт не містить недостовірних даних. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав: Судом першої інстанції встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 13.11.2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 367, укладеного між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), останній набув у власність квартиру [ADDRESS] , яка в цілому складається з двох житлових кімнат, її загальна площа 44,4 кв.м., житлова площа 27,5 кв.м. Договір посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Тімченко О.І. (а.с. 13-15 т. 1). На підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 55430959 від 30.11.2020 року, прийнятого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Тімченко О.І. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 30.11.2020 року внесено запис № 39454296 про право власності за [PERSON] на квартиру, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 44,4 кв.м., житлова площа 27,5 кв.м. за адресою: [ADDRESS] (а.с. 16, т.1). 02.06.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД051210525496 «Реконструкція квартири № 21 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням, з улаштуванням вітрини консольного типу та фасадного вхідного вузла з вітрини з боку вулиці Тінистої, з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу», за адресою: [ADDRESS] (а.с.25-35 т.1). Відповідно до зареєстрованого повідомлення: - планується «Реконструкція квартири № 145 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням, з улаштуванням вітрини консольного типу та фасадного вхідного вузла з вітрини з боку вулиці Академіка Корольова, з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу-магазину», за адресою: [ADDRESS] ; - вид будівництва реконструкція; - технічний нагляд здійснює [PERSON] ; - проектна документація розроблена [PERSON] ; - авторський нагляд за будівництвом здійснює [PERSON] ; - експертиза проектної документації проведена ТОВ «Перша приватна експертиза», експерт Компій Андрій Васильович, позитивний експертний звіт від 15.06.2021 року; - містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані Департаментом архітектури та містобудування ОМР № 01-07/261 від 24.07.2020 року; - документ, що засвідчує право власності (користування) земельною ділянкою відсутній з підстави будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані. 27.05.2021 року Управлінням ДАБК ОМР зареєстровано доповідну записку головного спеціаліста відділу дозвільно-декларативних процедур, в якому останній просить призначити позапланову перевірку щодо достовірності даних зазначених в повідомленні про початок будівельних робіт ОД051210525496 від 25.05.2021 р. за адресою: [ADDRESS] , замовник [PERSON] (а.с. 202, т.2). На підставі наказу Управління ДАБК ОМР № 1-13/12ДАБК від 08.04.2021 року та необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт № ОД051210525496 від 25.05.2021 року, Управлінням ДАБК ОМР видано направлення для проведення позапланової перевірки № 000179 від 31.05.2021 року (а.с. 201 т. 2). За результатом здійснення позапланової перевірки посадовою особою органу державного нагляду складено акт № 000179 від 14.06.2021 року, в якому зафіксовано, що посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради здійснено виїзд з метою проведення позапланової перевірки під час виконання будівельних робіт з реконструкції квартири № 21 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням, з улаштуванням вітрини консольного типу та фасадного вхідного вузла з вітрини з боку вулиці Тінистої, з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу за адресою: [ADDRESS] . Розглянувши проектну документацію щодо реконструкції квартири № 21 , [ADDRESS] встановлено, що в ході проведення будівельних робіт планується зміна зовнішніх геометричних розмірів квартири шляхом влаштування вітрини консольного типу на першому поверсі будинку, чим збільшено загальну площу квартиру з 44,4 кв.м до 74,7 кв.м. Земельна ділянка під вказаною вітриною консольного типу у власність чи користування замовнику будівництва у встановленому законом порядку не відводилась. Відповідно до п. 6.1.14 ДБН «Планування і забудова територій» до площі забудови об`єкта включається нормативна ширина вимощення, лоджій, вхідних груп, а також горизонтальних проекцій виступаючих конструкцій. Таким чином, на переконання відповідача, в ході проведення будівельних робіт з реконструкції квартири № 21 буде зайнято земельну ділянку загального користування загальною площею 28,2 кв.м, яка належить територіальній громаді м. Одеса. Враховуючи викладене, посадова особа контролюючого органу дійшов висновку, що оскільки документи, що посвідчують право власності або право користування земельною ділянкою відсутні, замовником [PERSON] наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 за № ОД 051210525496 від 25.05.2021 року, що є порушенням ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року. (а.с. 38-55, т.1) На підставі акту перевірки № 000179 від 14.06.2021 року складено: - протокол про адміністративне правопорушення від 14.06.2021 року; - припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. будівельних норм, стандартів і правил від 14.06.2021 року, відповідно до якого встановлені порушення слід усунути в термін до 14.08.2021 року; - припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.06.2021 року, відповідно до якого вимагається зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: [ADDRESS] з 14.06.2021 року (а.с. 56-71, т. 1). Листом від 25.06.2021 року № 01-18/152-и/в позивачу направлено постанову № 089/21 від 25.06.2021 року по справі про адміністративне правопорушення, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 10 200 грн. (а.с. 72-80, т. 1). Не погоджуючись із вищевказаним, позивач звернувся до суду. Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при прийнятті рішень діяв на підставі закону та в межах своїх повноважень з урахуванням усіх обставин, що мали значення для прийняття оскаржуваних припису, протоколу та постанови. П`ятий апеляційний адміністративний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне: Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". Згідно з п. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.3.17 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва. З п.3.2, п.4.8 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» вбачається, що будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. Проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво. Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку № 466, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Згідно з ч.1-ч.6 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. У разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, згідно з положеннями п. 13 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 - до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру. На підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 55430959 від 30.11.2020 року, прийнятого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Тімченко О.І. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 30.11.2020 року внесено запис № 39454296 про право власності за [PERSON] на квартиру, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 44,4 кв.м., житлова площа 27,5 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Таким чином, позивачу на праві приватної власності належить об`єкт житлової нерухомості загальною площею 44,4 кв.м. В той же час, в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1) № ОД051210525496 «Реконструкція квартири № 21 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням, з улаштуванням вітрини консольного типу та фасадного вхідного вузла з вітрини, з боку вулиці Тінистої, з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу», за адресою: [ADDRESS] , вказано, що загальна площа двокімнатних квартир складає 44,4 кв.м. Як убачається із матеріалів справи, відповідачем отримано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, затверджені наказом Департаменту архітектури та містобудування ОМР від 24.07.2020 року № 01-07/261, «Реконструкція квартири № 21 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані, з внутрішнім переплануванням, з улаштуванням вітрини консольного типу та фасадного вхідного вузла з вітрини з боку [ADDRESS] з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу за адресою: [ADDRESS] ». Відповідно до вказаних містобудівних умов та обмежень, вид будівництва - реконструкція квартири № 21 , без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням, із закладанням, із закладанням вхідного вузла у квартиру з боку сходової клітини житлового будинку, з улаштуванням вітрини консольного типу з виступом від фасадної стіни будинку на 2,00 м та від бокової стіни будинку на 1,50 м, без спирання її на земельну ділянку в місті розміщення приміщень квартири в їх габаритних розмірах, яка проектується уздовж фасадної стіни п`ятиповерхового житлового будинку зі сторони [ADDRESS] та [ADDRESS] , з улаштуванням фасадного дверного отвору та вхідної групи у приміщенні квартири з вітрини, з боку [ADDRESS] , зі зміною цільового призначення об`єкту, а саме: з пристосуванням приміщень квартири під нежитлові приміщення офісу, з улаштуванням стаціонарного підйомника для попадання маломобільних груп населення у приміщення проектуємого офісу, з відновленням опорядження та фарбування п`ятиповерхового житлового будинку після реконструкції квартири, із збереженням існуючої обробки та фарбування фасадів будинку після реконструкції об`єкта із застосування традиційних пісочно-пастельних тонів, прийнятних для Південної Пальміри. Відповідно до пункту 3 містобудівних умов та обмежень розділу «Загальні дані» «відповідність цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівної документації на місцевому рівні»: не змінюється - на земельній ділянці розташований п`ятиповерховий житловий будинок [ADDRESS] . Згідно з пунктом 2 містобудівних умов та обмежень розділу «Містобудівні умови та обмеження» «максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки» - не змінюється. Отже, вищевказані містобудівні умови та обмеженнями видані на реконструкцію квартири № 21 без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів в плані, з внутрішнім переплануванням із закладанням вхідного вузла у квартиру з боку сходової клітини житлового будинку з улаштуванням вітрини консольного типу з виступом від фасадної стіни будинку на 2, 00 м та від бокової стіни на 1, 50 м без спирання її на земельну ділянку в місті розміщення приміщень квартири в їх габаритних розмірах. Разом з тим, у Розділі 12 «Техніко-економічні показники» робочого проекту виконаного ФОП [PERSON] вказано, що загальна площа до реконструкції становить 44,4 кв.м, а після реконструкції загальна площа об`єкта становить 74,7 кв.м. (а.с. 117-157 т. 1) Такі ж техніко-економічні показники зазначені і в містобудівному розрахунку (а.с. 158-201, т. 1). Отже, за результатами вказаної реконструкції, яка здійснюється без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані площа об`єкта нерухомого майна збільшується. Як стверджує апелянт проект реконструкції, передбачає реконструкцію об`єкту з улаштуванням вхідної групи консольного типу, без змін зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані. Так, відповідно до п.1 ДБН В. 2.2-40:2018 вимоги цього нормативного акта поширюються на проектування, будівництво нових та реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт та переоснащення існуючих житлових та громадських будівель і споруд (у тому числі на функціонально-планувальні елементи будівель і споруд, їх земельні ділянки, вхідні вузли, комунікації, шляхи евакуації, приміщення (зони) проживання, обслуговування, робочі місця та місця для навчання, їх інформаційне та інженерне обладнання), а також на розумне пристосування таких житлових та громадських будівель та споруд шляхом здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту та переоснащення з урахуванням потреб маломобільних груп населення (далі - МГН). Вимоги цих Норм є обов`язковими для застосування усіма юридичними особами та фізичними особами підприємцями на території України, окрім будівництва індивідуальних (приватних) житлових будинків. Слід зазначити, що норми ДБН В. 2.2-40:2018 передбачають вимоги щодо влаштування пандусу, поручнів на сходах, навісів, місце паркування автомобілів для МГН та інші. Водночас, пунктом 4.4 ДБН В. 2.2-40:2018 визначено, що проектні рішення об`єктів повинні виконуватися таким чином, щоб об`єкти, що проектуються, були однаково доступними для усіх груп населення, в тому числі МГН. При цьому проектні рішення не повинні обмежувати умови життєдіяльності інших груп населення, а також ефективність експлуатації будівель. З цією метою елементи будівель і споруд мають бути універсальними для використання усіма групами населення. Необхідність застосування спеціалізованих елементів, що враховують специфічні потреби осіб з інвалідністю, встановлюється завданням на проектування, тільки при умові, що відсутні варіанти проектування універсальних елементів. Слід зазначити, що ДБН В. 2.2-40:2018 не надає визначення поняттю «вхідної групи консольного типу». В той же час, поняття «консольний тип» застосовується в ДСТУ Б В.2.6-164:2011 «комплекти скління балконів і лоджій полівінілхлоридні». Цей стандарт установлює вимоги до комплектів скління балконів та лоджій з використанням профілів полівінілхлоридних згідно з ДСТУ-Н-П Б А.1.1-93. ДОДАТОК А (довідковий) до ДСТУ-Н-П Б А.1.1-93 визначає різновиди відкрити просторів помешкань, до яких, зокрема, належить «Балкон консольний». Зі аналізу вказаного ДСТУ-Н-П Б А.1.1-93 вбачається, що консольний тип конструкції передбачає, що така конструкція не розміщена на горизонтально стійкій поверхні, а її кріплення відбувається до перпендикулярної площини. Разом з тим, відповідно до п. 6.1.14 ДБН Б.2.2-12:2019, при розміщенні на земельній ділянці окремого житлового будинку або групи житлових будинків (без урахування розміщення гаражів, автостоянок, закладів дошкільної освіти, закладів загальної середньої освіти, закладів короткотривалого перебування дітей та інших об`єктів мікро-районного обслуговування) слід дотримуватися розрахункових показників граничних параметрів забудови, як відношення площі під забудовою першого поверху житлового будинку по зовнішньому контуру, включаючи нормативну ширину вимощення, лоджій, вхідних груп, а також горизонтальних проекцій виступаючих конструкцій до площі земельної ділянки, наведених у таблиці 6.2. Тобто, до площі забудови об`єкта включається нормативна ширина вхідних груп, та горизонтальних проекцій виступаючих конструкцій. При цьому, слід зазначити, що улаштування вхідної групи неможливе без спирання на земельну ділянку. Між тим, відповідно до п. 7 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Таким чином, у разі якщо реконструкція квартири № 21 , яка розташована на 1-му поверсі 5-ти поверхового житлового будинку полягає в здійсненні будівельних робіт з фактично улаштуванням прибудови до квартири за адресою [ADDRESS] , із розміщенням її на горизонтальній площині, та така конструкціє не може вважатися конструкцією консольного типу. При цьому, така конструкція хоч і не передбачає улаштування фундаменту, проте, фактично займає під собою земельну ділянку, яка під такі цілі не відводилась та така надбудована конструкція фактично унеможливлює використання земельної ділянки за її функціональним призначенням (прибудинкова територія). Фактично, здійснюючи будівельні роботи з влаштування вітрини консольного типу з вхідною групою з вітрини з боку [ADDRESS] , позивач використав територію навколо будинку будинку [ADDRESS] , тобто відповідну прибудинкову територію. Згідно з ст. 42 Земельного кодексу України земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території державної або комунальної власності, надаються в постійне користування підприємствам, установам і організаціям, які здійснюють управління цими будинками. Земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкова територія, що перебувають у спільній сумісній власності власників квартир та нежитлових приміщень у будинку, передаються безоплатно у власність або в постійне користування співвласникам багатоквартирного будинку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок використання земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначається співвласниками. Розміри та конфігурація земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначаються на підставі відповідної землевпорядної документації. У разі знищення (руйнування) багатоквартирного будинку майнові права на земельну ділянку, на якій розташовано такий будинок, а також належні до нього будівлі, споруди та прибудинкова територія, зберігаються за співвласниками багатоквартирного будинку. Доказів на підтвердження того, що позивач у встановленому порядку отримав право користування на земельну ділянку для влаштування вітрини консольного типу з виступом від фасадної стіни та бокової стіни та вхідного вузла до суду не надано. Відповідно до п. 5 Порядку № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: - подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; - видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України Про оцінку впливу на довкілля. Таким чином, за відсутності у позивача документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою у [PERSON] відсутнє право на проведення будівельних робіт за межами належного йому майна. При цьому, наявність містобудівних умов та обмежень та іншої технічної документації не виключає необхідності наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Проведення таких робіт за межами належного позивачу майна не є такими, які відповідно до п. 7 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Враховуючи вищевикладене, за умов відсутності у [PERSON] права користування земельну ділянку для влаштування вітрини консольного типу з виступом від фасадної стіни будинку на 2,0 м, бокової стіни на 1,5 м та вхідного вузла, який спирається сходами на земельну ділянку, яка є прибудинковою територією, враховуючи, що за результатами реконструкції, яка здійснюється без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані площа об`єкта нерухомого майна збільшується, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) № ОД 051210525496 від 25.05.2021 року, подане [PERSON] є таким, що містить недостовірні данні. Згідно з ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення. Постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 року № 553 затверджено Порядок про здійснення архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності. За правилами пунктів 16-17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Так, відповідачем складено протокол від 14.06.2021 року у висновку якого зазначено, що оскільки документи, що посвідчують право власності або право користування земельною ділянкою відсутні, замовником [PERSON] наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 за № ОД 051210525496 від 25.05.2021 року, що є порушенням ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена частиною (частина, стаття) 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Також, відповідачем складено 2 приписи: - припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. будівельних норм, стандартів і правил від 14.06.2021 року, відповідно до якого встановлені порушення слід усунути в термін до 14.08.2021 року; - припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.06.2021 року, відповідно до якого вимагається зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: [ADDRESS] з 14.06.2021 року. З урахуванням висновків суду щодо правомірності встановленого відповідачем порушення, а також з огляду на те, що приписи є чіткими та відповідають вимогам Порядку №553, суд дійшов висновку про відсутність підставі для їх скасування. Апелянт, в своїй апеляційній скарзі посилається на те, що не був сповіщений щодо проведення позапланової перевірки, однак з цього приводу слід зазначити таке. Відповідно до п.7 Порядку № 553 - позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: - подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; - необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; - виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; - перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; - вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; - звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; - вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді. Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів. Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Представник відповідача зазначила, що саме при проведенні позапланової перевірки орган не зобов`язаний сповіщавати суб`єкта господарювання стосовно перевірки. Як убачається із самого акту, позивач від підписання акту перевірки відмовився, що зафіксовано в самому акті, а отже суд робить висновок, що позивач був обізнаним щодо проведення позапланової перевірки та мав змогу надати всі необхідні пояснення чи документи стосовно вказаної перевірки. Також, 25.06.2021 року відповідачем прийнято постанову № 089/21 по справі про адміністративне правопорушення, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 10 200 грн. Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. З огляду на зазначене, оскільки встановлені під час перевірки відповідачем порушення знайшли своє підтвердження під час розгляду даної справи та оскаржувані приписи суб`єкта владних повноважень прийняті правомірно, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції про відсутність підстав для скасування постанови № 089/21 від 25.06.2021 року. З урахуванням вищезазначеного та виходячи з нормативного аналізу законодавства, суд приходить до висновку, що відповідач при прийнятті рішень діяв на підставі закону та в межах своїх повноважень з урахуванням усіх обставин, що мали значення для прийняття оскаржуваних припису, протоколу та постанови. В свою чергу, зазначені позивачем доводи та надані до суду докази не спростовують встановлених під час перевірки позивачем порушень. Таким чином, позивачем не наведено суду достатньо обставин та не надано доказів, які б довели відсутність вчинених ним порушень у сфері містобудівної діяльності, а тому суд доходить висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається. Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Результат розгляду: denied