Рішення адміністративного суду від 2022-09-27 00:00:00+03

У липні 2020 році Приватного підприємства "Інтел-2004Н" (далі ПП "Інтел-2004Н", позивач) звернулося до суду з позовною заявою до Державної податкової служби України (далі ДПС України) в якій просило: - визнати протиправним та скасувати рішення комісії ДПС України від 02 вересня 2019 року №265165/33119324 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 13 серпня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої ПП «Інтел-2004Н»; - зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 13 серпня 2019 року, подану ПП «Інтел2004Н». Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 31 березня 2021 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення комісії ДПС України від 02 вересня 2019 року №1265165/33119324 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 13 серпня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої ПП «Інтел-2004Н». Зобов`язано ДПС зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 13 серпня 2019 року, подану ПП «Інтел2004Н». Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України\~ на користь ПП "Інтел-2004Н" суму судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ДПС України оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове судове рішення, яким у позові відмовити повністю. В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції не надано належної оцінки доказам наданим податковим органом. Вказав, що на думку ДПС є порушення основних принципів адміністративного судочинства, а саме: принципу змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин справи. Крім того, позовна вимога щодо зобов`язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну є втручанням в дискреційні повноваження контролюючого органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства. Позивач не скористався своїм правом та не надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу відповідача. Відповідно до положень ч. 1 ст.\~308\~, п. 3 ч. 1 ст.\~311 Кодексу адміністративного судочинства України\~(далі -\~КАС України) розгляд справи проведено в порядку письмового провадження за наявними у ній доказами та в межах\~\~доводів та вимог апеляційної скарги. Колегія суддів, вислухавши суддюдоповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судовим розглядом встановлено обставини, які не оспорено сторонами. 13.08.2019 ПП «Інтел-2004Н» за результатами фінансово\~господарської діяльності було виписано на покупця Державне підприємство «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект» податкову накладну за №1 на суму ПДВ у розмірі 8 421,76 грн та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, номер документу в реєстрі: 9187228461. 20.08.2019 реєстрація податкової накладної зупинена з підстав того, що PH РК відповідає вимогам п.п. 1.6. п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку. ПП «Інтел-2004Н» направлено на адресу ДФС повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК. копії договору та додатку до нього, рахунків на оплату, видаткових накладних, даних платника податку та інше. Зокрема, платником податку надано пояснення, що ПП «Інтел-2004Н» є юридичною особою приватного права, що було створено 12.08.2004. Профільними видами діяльності підприємства є «Неспеціалізована оптова торгівля» (код УКТ ЗЕД 46.90.), «Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту» (код УКТ ЗЕД 46.19.), «Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням» (код УКТ ЗЕД 46.69.), «Установлення та монтаж машин і устаткування» (код УКТ ЗЕД 33.20.). Постачання товарів за податкової накладною №1 здійснювалось в рамках видів діяльності «Оптова торгівля машинами і устаткуванням» (код УКТ ЗЕД 46.69.). «Неспеціалізована оптова торгівля» (код УКТ ЗЕД 46.90.). Відповідно до п. 1.1 Договору №4815 від 18.06.2019 постачальник (позивач) зобов`язується в порядку та на умовах, передбачених даним Договором, поставити покупцю запасні частини до обладнання, зазначеного в Специфікації №1. що є Додатком до цього Договору, а покупець (Державне підприємство «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект») зобов`язаний прийняти та оплатити поставлений Товар в порядку та строки, передбачені даним Договором. Згідно з п. 4.1. Договору поставка Товару здійснюється за цінами, які визначені у Специфікації №1 і включають всі податки, збори й інші обов`язкові платежі, а також вартість тари, пакування, маркування й інші видатки постачальника, пов`язані з поставкою Товару. Згідно з п. 4.3. Договору ціна Договору становить 50 530,58 грн.. у тому числі ПДВ 8 421,76 грн. Відповідно до п. 5.2. Договору оплата по даному Договору здійснюється наступним чином: розрахунок у розмірі 100% за поставлений Товар здійснюється покупцем не пізніше 30 банківських днів від дати поставки Товару на склад покупця і здійснення постачальником реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно з п. 7.11 Договору у випадках порушення строку надання покупцю податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої накладної: не здійснення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в СРПН в строки встановлені\~ст. 201 Податкового кодексу України: порушення встановленого\~ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПК України)\~порядку заповнення податкової накладної та/або розрахунку коригування, постачальник сплачує покупцю штраф у розмірі, рівному сумі ПДВ. на яку повинна бути видана, належно оформлена та зареєстрована в СРПН податкова накладна та/або розрахунок коригування. Постачальник зобов`язаний сплатити зазначений штраф у строк 10 календарних днів з моменту здійснення такого порушення строку та/або порядку. Відповідно до Додатку №1 до Договору - Специфікації позивач поставив Державному підприємству «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект» наступний асортимент товару: Напрямна АВЗ-20Д 352.23.01.08 у кількості 4 штуки на загальну суму 3 247,28 грн. без ПДВ: Напрямна АВЗ-20Д 352.23.01.07 у кількості 10 штук на загальну суму 10 395,00 грн. без ПДВ, Плунжер АВЗ-20Д 352.23.01.03 у кількості 10 штук на загальну суму 10600,00 грн. без ПДВ, Плунжер АВЗ-20Д 352.23.01.04 у кількості 5 штук на загальну суму 4850,00 грн. без ПДВ, Ексцентрик АВЗ-20Д 352.23.01.05 у кількості 8 штук на загальну суму 8 316,24 грн. без ПДВ, Ексцентрик АВЗ-20Д 352.23.01.06 у кількості 5 штук на загальну суму 4700,00 грн. без ПДВ, загальна вартість поставленого товару склала 42 108,82 грн та ПДВ у розмірі 8 421,76 грн. На підтвердження реальності господарської операції позивач надав до суду договір поставки №4815 від 18.06.2019, укладений між ПП «Інтел-2004Н» та Державним підприємством «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект», специфікація до договору, лист № 06/1-5067 від 12.07.2019 року від Державного підприємства «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект» про готовність прийняття товару, рахунок №398 від 13.08.2019, довіреність на відправлення товару № 30 від 22.07.2019, довіреність на прийом товару №469485 від 12.08.2019, видаткова накладна № 322 від 13.08.2019, накладна про відправлення товару №59000440934224 від 13.08.2019, акт прийому-передачі продукції від 16.08.2019 до договору поставки №4815 від 18.06.2019, відомості з єдиного державного реєстру з видами діяльності підприємства, договір оренди приміщення №07 від 05.01.2019, для ведення господарської діяльності, акт прийому-передачі орендного приміщення від 05.01.2019, договір оренди вантажного автомобіля №7 від 05.01.2019, акт прийому виконаних робот з оренди за 1 півріччя 2019 року,Ю статут та штатний розпис ПП «Інтел-2004Н». Позивач вказав, що товар придбаний у ТОВ "Карнелия НЖФ", що підтверджують Договір купівлі-продажу №135/19 від 18.06.2019 та Специфікація №І до нього, видаткова накладна №130801 від 13.08.2019, товарно-транспортна накладна №0176 від 13.08.2019, виписка з банку на часткову оплату товару, податкова накладна від 13.08.2019 №3. Рішенням №1265165/33119324 від 02.09.2019 про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнятим комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (комісія центрального рівня) позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 13.08.2019. За наслідками адміністративного оскарження рішення скаргу позивача залишено без задоволення. Не погоджуючись з прийнятим Рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду із цим позовом. Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості. Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке. Відповідно до ч. 2\~ст. 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються\~ПК України. Пунктом\~201.1 ст. 201 ПК України\~передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. За приписами пп.\~201.16 ст. 201 ПК України\~реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Редакція пункту\~201.16 статті 201 ППК України\~змінена на підставі\~Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07 грудня 2017 року №2245-VIII\~(далі - Закон №2245-VIII). Пунктом сьомим Прикінцевих та перехідних положень Закону\~№2245-VIII\~Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього\~Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим\~Законом\~та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом. 21 лютого 2018 року на виконання вимог\~Закону №2245-VIII\~Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок №117, чинного в редакції на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до пунктів 6, 7 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає\~критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Згідно з пунктами 12, 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з\~УКТЗЕД/послуги\~згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. На час зупинення реєстрації податкових накладних Критерії ризиковості платника податку та Критерії ризиковості здійснення операцій визначались листом В.о. голови ДФС України від 05 листопада 2018 року. Згідно з пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку\~комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні\~Закону України\~"Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України"; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам\~підпункту\~16.1.3\~пункту 16.1 статті 16\~та\~абзацу першого пункту\~49.2\~і\~пункту\~49.18\~статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам\~підпункту\~16.1.3\~пункту 16.1 статті 16\~та\~пункту\~46.2\~статті 46 Податкового кодексу України\~(далі - Кодекс); в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування. Критерії ризиковості здійснення операцій передбачають, що операція, відображена у\~податковій накладній/розрахунку коригування, відповідає критеріям ризиковості здійснення операцій, якщо: 2.1. обсяг постачання товару/послуги, зазначений у\~податковій накладній / розрахунку коригування\~до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з\~УКТ ЗЕД\~та послуг з кодами згідно з\~ДКПП,\~перелік\~яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється). Колегія суддів, зазначає, що на час виникнення спірних правовідносин критерії ризиковості платника податків визначалися листом Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 №1962/99-99-29-01-01 та були затверджені листом Міністерства фінансів України від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111. За змістом п.п.1.6 п.1 вказаного листа ДФС України платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: - керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України\~Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України; - платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); - платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; - платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту\~16.1.3 пункту 16.1 статті 16\~та абзацу першого пункту\~49.2\~і пункту\~49.18 статті 49 ПК України; - платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту\~16.1.3 пункту 16.1 статті 16\~та пункту\~46.2 статті 46 ПК України; - в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стада відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1\~1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1\~1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з п.1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і\~вноситься\~до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС. Отже, приписами Критеріїв ризиковості платника податку визначено декілька критеріїв оцінки ступеня ризиків. Таким чином, фіскальний орган був зобов`язаний у квитанції №1 чітко вказати на конкретний вид критерію, серед перелічених у пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, чого зроблено не було. Відповідно до п. 14 Порядку №117, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством. Таким чином, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ризиковості платника податків. Проте, у оскаржуваних рішеннях відповідача про відмову у реєстрації ПН фактично було лише процитоване положення пункту 14 Порядку №117, тобто викладена загальна норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку контролюючого органу, не вистачає для здійснення реєстрації податкових накладних, а також без повідомлення причин та мотивів, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані. Отже, є обґрунтованим висновок суду першої інстанції про безпідставність зупинення реєстрації податкової накладної як передумови прийняття відповідного рішення комісією регіонального рівня, оскільки у квитанції контролюючим органом не вказано ані конкретного критерію ризиковості, ані конкретного переліку документів, вичерпний перелік яких на той час був встановлений Порядком №117. Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну від 13.08.2019 №1, подану ПП «Інтел-2004Н», колегія суддів зазначає наступне. Відповідно до пп. 201.16.4. п.\~201.16 ст. 201 ПК України\~податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, відповідно до пунктів 19, 20\~Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від\~29.12.2010\~№1246\~(далі\~- Порядок КМУ №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду). У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (п. 20 Порядку КМУ №1246). З огляду на викладені вище правові норми\~та враховуючи протиправність рішення №1265165/33119324 від 02.09.2019 про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її надсилання на реєстрацію. Посилання податкового органу на те, що реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є його дискреційними повноваженнями, колегія суддів відхиляє та зазначає, що положеннями чинного податкового законодавства передбачений прямий обов`язок податкового органу щодо реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду про реєстрацію податкової накладної. Посилання апелянта на практику Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 №520/6051/19 та від 29.09.2020 №440/1385/19, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки дані судові рішення стосуються інших правовідносин. Щодо інших доводів сторін колегія суддів зазначає. Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується\~ст. 322 КАС України,\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень. Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України»(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний\~з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6\~Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення. Відповідно до\~ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. За змістом частини першої\~статті 316 КАС України\~суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для її скасування не вбачається.

Результат розгляду: denied