Рішення адміністративного суду від 2023-01-31 00:00:00+02

04 липня 2022 р. \~\~Фізична особа-підприємець [PERSON] звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області \~\~в якому просив \~визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0140090715 від 27.09.2021 року, прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, яким йому збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 181 920 грн., з яких 145 536 грн. за основним зобов`язанням та 36 384 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями. Рішенням \~Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2022 р. у справі № 160/9328/22 в задоволенні адміністративного позову \~\~Фізичної особи-підприємця [PERSON] \~ \~\~\~до \~Головного управління ДПС у Дніпропетровській області \~про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовлено. Не погодившись з рішенням суду, Фізичною особою-підприємцем [PERSON] подано апеляційну скаргу, згідно якої позивач \~просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2022 р. у справі № 160/9328/22, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не надав оцінку доводам позивача. Скаржник наполягає на тому, що оскільки контролюючим органом винесено рішення з порушенням строків, відтак вказане є підставою для його скасування. Податковий орган як орган державної влади у своїй діяльності повинен керуватись лише вимогами законодавчих актів, а не формально підходити до приписів законодавця. Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає наявними \~підстави для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного. Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, \~на підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.77.1 ст.77 Податкового кодексу України, ст.13 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», та відповідно до наказу ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 07.06.2019 \~\~проведена документальна планова виїзна перевірка діяльності фізичної особи-підприємця [PERSON] (рнокпп [NUMBER] ) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2016 по 31.12.2018. За результатами перевірки контролюючим органом складено акт від 10.07.2019 №38026/04-36-13-05/ [NUMBER] . На підставі висновків акту перевірки, відповідачем \~прийняті наступні податкові повідомлення-рішення: - №0028931305 від 28.08.2019, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 170 грн.; - №0029171305 від 28.08.2015, яким до позивача застосовано штрафну санкцію в розмірі 134 717,50 грн. - №0029061305 від 28.08.2019, яким позивачу донараховано податкове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, в загальному розмірі 252 522,72 грн., з яких 202018,18 грн. грошове зобов`язання та 50 504,54 грн. штрафні (фінансові) санкції; - №0029071305 від 28.08.2019, яким позивачу донараховано податкове зобов`язання з військового збору, в загальному розмірі 21 043,56 грн., з яких 16 834,85 грн. грошове зобов`язання та 4 208,71 грн. штрафні (фінансові) санкції; - №0028911305 від 28.08.2019, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 510 грн.; - №0028891305 від 28.08.2019, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 340 грн.; - №002916105 від 28.08.2019, яким позивачу донараховано податкове зобов`язання з податку на додану вартість, в загальному розмірі 336 793,75 грн., з яких 269435 грн. грошове зобов`язання та 67 358,75 грн. штрафні (фінансові) санкції. Також, відповідачем сформовано вимогу Ф-№0029011305 від 28.08.2019, якою з позивача вимагається до стягнення сума недоїмки в розмірі 126 529,69 грн. та рішення №0029051305 від 28.08.2019 про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів та зборів платнику податків своєчасно не сплаченого єдиного внеску, яким позивачу донараховано грошове зобов`язання зі сплати єдиного внеску в сумі 12 652,97 грн. Зазначені рішення відповідача оскаржені позивачем у судовому порядку. Так, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 у справі №160/3034/20 позовну заяву фізичної особи-підприємця [PERSON] до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задоволено частково, а саме: - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №0029061305 від 28.08.2019, яким донараховано податкове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, в загальному розмірі 252 522,72 грн., з яких 202 018,18 грн. грошове зобов`язання та 50 504,54 грн. штрафні (фінансові) санкції; - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №0029071305 від 28.08.2019, яким донараховано податкове зобов`язання з військового збору, в загальному розмірі 21 043,56 грн., з яких 168 34,85 грн. грошове зобов`язання та 4 208,71 грн. штрафні (фінансові) санкції; - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №0028911305 від 28.08.2019, яким застосовано штрафні санкції в розмірі 510 грн.; - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №002916105 від 28.08.2019, в частині донарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість, в загальному розмірі 154 873,75 грн., з яких 123 899 грн. грошове зобов`язання та 30 974,75 грн. штрафні (фінансові) санкції; - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №0029171305 від 28.08.2015, яким до позивача застосовано штрафну санкцію в розмірі 134 717,50 грн.; - визнано протиправним та скасовано вимогу Ф-№0029011305 від 28.08.2019, про стягнення суми недоїмки в розмірі 126 529,69 грн.; - визнано протиправним та скасовано рішення №0029051305 від 28.08.2019 про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів та зборів платнику податків своєчасно не сплаченого єдиного внеску, яким позивачу донараховано грошове зобов`язання зі сплати єдиного внеску в сумі 12 652,97 грн.; - у задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2021 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року у справі №160/3034/20 - без змін. 21.07.2021 Головним управління ДПС у Дніпропетровській області на підставі акту планової виїзної документальної перевірки №38026/04-36-13-05/3008024333 від 10.07.2019 та з урахуванням постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2021 прийнято податкове повідомлення-рішення від №0140090715 форми «Р», яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на загальну суму 181 920 грн., в т.ч. за податковим та/або іншим зобов`язанням на суму 145 536 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на суму 36 384 грн. Правомірність та обґрунтованість податкового повідомлення-рішення №0140090715 від 27.09.2021 є предметом позову, який передано на розгляд суду. Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що формальні порушення в частині строків прийняття податкових повідомлень-рішень не можуть бути підставою для скасування правильного в цілому рішення. Дослідивши обставини по справі, колегія суддів зазначає наступне. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України, в редакції на час виникнення спірних правовідносин). Відповідно до пп. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: \~\~дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках. Приписами пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили. У силу вимог п. 58.2 ст. 58 ПК України у разі зменшення (збільшення) контролюючим органом суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платнику податків надсилаються (вручаються) окремі податкові повідомлення-рішення. Контролюючий орган веде реєстр виданих податкових повідомлень-рішень щодо окремих платників податків. Згідно пп. 60.1.2 п. 60.1 ст. 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо \~контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу. Відповідно до підпункту 60.1.5 пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі. При цьому, за змістом пункту 60.3 статті 60 Податкового кодексу України, у випадках, визначених підпунктом 60.1.2 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги. Відповідно до пункту 5 Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28 грудня 2015 року №1204 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня, в тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації підрозділів правової роботи щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, в тому числі за порушення норм іншого законодавства. Також пунктами 7-9 Порядку передбачено, що податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 4 - 6 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення. При цьому у разі отримання вищезазначених рішень структурним підрозділом, до функцій якого входить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції контролюючого органу, або відповідальною особою, визначеною керівником (виконуючим його обов`язки, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу для виконання таких функцій, забезпечується надання такого рішення структурному підрозділу, яким складалось попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 1 робочого дня, що настає за днем його отримання. З огляду на викладене, у разі якщо за результатами судового оскарження грошове зобов`язання визначене платнику податків оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням зменшується, то до платника податків направляється окреме податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким органом рішення за результатами адміністративного або судового оскарження. Як встановлено з матеріалів справи, 27.09.2021 року контролюючим органом на підставі акту перевірки від 10.07.2019 року №38026/04-36-13-05/3008024333 та з врахуванням постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.20212 року прийнято податкове повідомлення-рішення №0140090715, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 181 920,00 грн., з яких 145536 грн. за основним зобов`язанням та 36384 грн. Тобто, спірне податкове повідомлення-рішення відповідачем прийнято зі значним пропуском \~\~строку, а саме більш ніж пів року. Основний аргумент відповідача зводиться до того, що спірне податкове повідомлення-рішення прийняте на узгоджену в судовому порядку суму грошового зобов`язання. Однак, в ході розгляду справи в суді першої інстанції, відповідач не зміг навести обґрунтованих причин, з яких він був змушений зволікати із прийняттям нового податкового повідомлення-рішення протягом такого тривалого періоду часу. В контексті викладеного, колегія суддів вважає необхідним \~зазначити, що однією зі складових верховенства права є правова визначеність; вона вимагає, щоб правові норми були чіткими й точними, спрямованими на те, щоб забезпечити постійну прогнозованість (передбачуваність) ситуацій та правовідносин, що виникають. Принцип правової визначеності передбачає, що органи державної влади повинні бути обмежені у своїх діях заздалегідь встановленими та оголошеними правилами, які дають можливість передбачити з великою вірогідністю та точністю заходи, що будуть застосовані представниками влади в тій чи іншій ситуації. Отже, правова визначеність передбачає стабільність і цілісний характер законодавства, здійснення адміністративної практики органами державної влади на основі закону відповідно до принципу верховенства права, а також прозорість і демократизм при прийнятті владних рішень. Таким чином, враховуючи, що за встановленими у справі обставинами податковим органом \~\~порушено строк прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, колегія суддів доходить висновку \~про наявність підстав до його скасування в судовому порядку. Наведені висновки відповідають правовій позиції, що викладена в постанові Верховного Суду від 07.04.2021 року у справі №640/7428/19. За наведених обставин, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції надано невірну оцінку встановленим по справі обставинам, що призвело до невірного вирішення спору по суті заявлених вимог, та згідно до приписів ст.317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та прийняття нового про задоволення позову.

Результат розгляду: granted