Рішення адміністративного суду від 2022-10-05 00:00:00+03

У липні 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Аскоп-Україна" (далі - позивач, ТОВ "Аскоп-Україна", товариство) звернулося до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві (далі - ДПІ, відповідач), в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 22.07.2015 №0002492202, №0002502202, №0002512202 про збільшення товариству суми грошового зобов`язання з податку на прибуток на 23' 589' 557,00 грн (в тому числі, основний платіж - 15' 726' 371,00 грн, штрафні (фінансові) санкції - 7' 863' 186,00 грн), зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість (ПДВ) на 2' 263' 657,00 грн та суми бюджетного відшкодування з цього податку на 18' 322' 059,00 грн із застосуванням штрафних (фінансових) санкцій у сумі 9' 161' 030,00 грн (т.І, а.с. 4-54). На обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що висновки контролюючого органу, викладені в акті перевірки щодо безтоварності операцій з придбання товариством сої у ТОВ "МЕТАЛЗЮКРАЙН КОРП ЛТД", ТОВ "Торнадо", ТОВ "Берта-Грейн" є безпідставними, оскільки зазначені господарські операції мали реальний характер. Реальність господарських операцій з його контрагентами підтверджується видатковими та податковими накладними про продаж товару, товарно-транспортними накладними (ТТН), рахунками на оплату, платіжними дорученнями про оплату вартості товару, актами приймання зерна, договорами транспортно-експедиційних послуг, складськими квитанціями зберігання зерна, витягами з Реєстру складських документів на зерно, виданими державним підприємством "Держреєстри України". Також позивач посилався на індивідуальний характер відповідальності платника податків за податкове правопорушення та наголошував, що не повинен нести відповідальність за можливе порушення контрагентами-постачальниками податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності та/або можливу недостовірність відомостей щодо них в офіційних джерелах. Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 16.11.2015, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 08.06.2016, позов задовольнив: визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення від 22.07.2015 №0002492202, №0002502202, №0002512202. Суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність прийняття оскаржуваних повідомлень-рішень, оскільки спірні господарські операції підтверджені належними первинними документами, складені у межах операцій з придбання товару у зазначених вище контрагентів-постачальників, що у сукупності зі встановленими у судовому процесі обставинами свідчать про правомірність формування товариством даних свого податкового обліку, не спростованої контролюючим органом. Також, спираючись на судові рішення у інших справах (№826/2717/15, №815/172/15), суди визнали, що на користь висновку про реальність взаємовідносин між позивачем та ТОВ "Торнадо", ТОВ "МЕТАЛЗЮКРАЙН КОРП ЛТД" свідчать обставини (факти), встановлені у вказаних справах. Предметом доказування у цих справах були обставини, що підтверджують або спростовують обґрунтованість податкових наслідків за результатами господарських операцій цих контрагентів за участі ТОВ "Аскоп-Україна". Стосовно недоліків у заповненні ТТН (відсутність ПІБ особи, що підписувала ТТН, можливостей вантажопідйомності причіпа) суди висновували, що такі недоліки у їх оформленні не є підставою для висновків про безтоварність господарської операції, оскільки інші дані свідчать про фактичний рух активів. Також суди відхилили доводи відповідача про відсутність у ТОВ"Аскоп-Україна" документів на відрядження директора [PERSON] до населених пунктів (м. Херсон, м. Миронівка) з метою отримання придбаного товару (сої), оскільки приймання товару здійснювалося підприємствами (зернотрейдерами ПАТ "Миронівський хлібопродукт" та ПАТ "Херсонський КХП"), у розпорядженні яких є елеватори для зберігання зернових та куди за умовами договорів купівлі-продажу позивача з контрагентами-постачальними (ТОВ "МЕТАЛЗЮКРАЙН КОРП ЛТД", ТОВ "Торнадо", ТОВ "Берта-Грейн") здійснювалася поставка сої. ДПІ подала до Вищого адміністративного суду України касаційну скаргу на судові рішення у цій справі. У касаційній скарзі відповідач просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.11.2015 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.06.2016 і ухвалити нове рішення про відмову в позові. На обґрунтування вимог касаційної скарги відповідач доводить, що суди попередніх інстанцій ретельно не перевірили доводи контролюючого органу та докази щодо реальності здійснення ТОВ "Аскоп-Україна" господарських операцій з придбання сої у відповідних контрагентів. Зокрема, ДПІ зазначає, що суди не надали належної оцінки обставинам, які ставлять під сумнів реальність операцій з придбання товару у ТОВ "Торнадо" та ТОВ "МЕТАЛЗЮКРАЙН КОРП ЛТД", а саме: ТОВ "Торнадо" та його контрагент у ланцюгу ТОВ"ДЮПОН ЛІМІТЕД" не декларують або не виконують свої податкові зобов`язання, за місцезнаходженням відсутні, свідоцтво платника ПДВ анульовано (ТОВ "Торнадо" - 12.03.2015; ТОВ"ДЮПОН ЛІМІТЕД" - 16.12.2014); недоліки ТТН (ТТН містять підпис особи без інших даних (ПІБ), що не дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, а у ТТН від 04.04.2014, 26.03.2014, 27.03.2014, 29.03.2014, 30.03.2014 вказано транспортні засоби з державними номерними знаками, які відсутні у відповідних автоматизованих системах обліку транспортних засобів та водіїв) ставлять під сумнів факт перевезення товару постачальниками, вказаних у первинних документах. Крім того, за змістом наданих до перевірки актів прийому-передачі отримувачем товару є ТОВ "Аскоп-Україна", однак позивач не надав доказів про відрядження директора ТОВ "Аскоп-Україна" [PERSON]. до м. Херсон та м. Миронівка для отримання постановленого товару. Також зернотрейдер (ПАТ "Миронівський хлібопродукт") на запит контролюючого органу не надав доказів приймання та зберігання придбаної ТОВ "Аскоп-Україна" сої у 2013-2014 роках, а суд апеляційної інстанції відмовив у задоволенні клопотання відповідача про витребування у ПАТ "Миронівський хлібопродукт" таких доказів, що підтверджують або спростовують ці обставини та які мають значення для правильного вирішення справи. Вищий адміністративний суд України ухвалою від 11.01.2017 відкрив касаційне провадження у цій справі за касаційною скаргою ДПІ. Позивач процесуальним правом надати письмові заперечення на касаційну скаргу не скористався, що не перешкоджає розгляду справи по суті. 15.12.2017 розпочав роботу Верховний Суд і набрав чинності Закон України від 03.10.2017 №2147-VIII ''Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів'', яким Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) викладено в новій редакції. Підпунктом 4 пункту 1 розділу VII ''Перехідні положення'' КАС України в редакції згаданого Закону передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Вказана касаційна скарга була передана на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду. Касаційний перегляд справи здійснено в порядку, що діяв до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" від 15.01.2020 №460-ІХ, відповідно до пункту 2 розділу II цього Закону, та в межах доводів та вимог касаційної скарги відповідно до частини першої статті 341 КАС України. Оцінюючи наведені у касаційній скарзі доводи відповідача, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права у цій справі, Колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про таке. Суди попередніх інстанцій встановили, що податкові повідомлення-рішення, з приводу правомірності яких виник спір, були прийняті ДПІ на підставі акта перевірки від 01.07.2015 №27/26-53-22-02-26-30579869 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Аскоп-Україна" з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2013 по 31.12.2014" із висновками про порушення товариством вимог пункту 138.2 статті 138, підпункту 139.1.9 пункту 139.1 статті 139, пунктів 198.1, 198.2, 198.3, 198.6 статті 198, пунктів 200.1, 200.3, 200.4, статті 200, пункту 201.4 статті 201 Податкового кодексу (ПК) України, що призвело до заниження податку на прибуток за 2013, 2014 роки на суму 15' 726' 371,00 грн та завищення податкового кредиту та бюджетного відшкодування з ПДВ у період, охоплений перевіркою, на загальну суму 20' 585' 405,00 грн та 18' 322' 059,00 грн відповідно (далі - акт перевірки; том І, а.с. 57-118). Таке порушення полягало у формуванні витрат, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування, та податкового кредиту за наслідками операцій із придбання бобів сої на підставі договорів із ТОВ "МЕТАЛЗЮКРАЙН КОРП ЛТД", ТОВ "Торнадо", ТОВ "Берта-Грейн", які, на думку податкового органу, не мали реального характеру (є безтоварними). Своєю чергою висновок контролюючого органу про безтоварність господарських операцій позивача по операціях з придбання товару у вказаних контрагентів-постачальників вмотивований посиланням на податкову інформацію, отриману за результатами здійснених заходів податкового контролю щодо дотримання ними податкової дисципліни та податкового обліку (використані результати податкових перевірок та АІС ``Податковий блок``). Згідно з цією інформацією відвантаження сої на адресу ТОВ "Аскоп-Україна" зазначеними підприємства не підтверджено, ТОВ"Торнадо" та його контрагент у ланцюгу постачальників (ТОВ"ДЮПОН ЛІМІТЕД") свої податкові зобов`язання не виконують, за місцезнаходженням відсутні, втратили статус платника ПДВ (ТОВ "Торнадо" - 12.03.2015; ТОВ"ДЮПОН ЛІМІТЕД" - 16.12.2014), ТОВ "Торнадо" також фігурує у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) 20.11.2014 №32014100010000291, як фіктивний суб`єкт підприємницької діяльності. Правовою підставою проведення позаплановою перевірки зазначено підпункт 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу (ПК) України (том І, а.с. 57, т.ХУІ, а.с. 80-93). КАС України на момент розгляду справи (стаття 2) вказано, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства. Відповідно до завдання, що сформульовано у наведеній нормі Кодексу, зусилля суду мають бути спрямовані на ефективний захист порушених прав, свобод та інтересів зазначених осіб від порушень з боку суб`єкта владних повноважень. Зазначене знайшло своє відображення у цій же нормі Кодексу в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII. Своєю чергою Велика Палата Верховного Суду висловила та послідовно застосовує позицію, за змістом якої повноваження органів влади, є законодавчо визначеними, а суд діє згідно з презумпцією "Jura novit curia" ("Суд знає закони"). Серед іншого Велика Палата Верховного Суду зазначила, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору (пункти 84, 86 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №917/1739/17 (провадження №12-161гс19)). Колегія суддів вважає, що у цій справі суди попередніх інстанцій, встановивши, що документальна позапланова податкова перевірка була проведена на підставі постанови слідчого слідчого відділу Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенанта міліції Грушецького Б. Р. від 31.03.2015, винесеної в межах досудового розслідування, внесеного до ЄРДР 03.02.2015 за №32015100040000012 за ознаками кримінального правопорушення службовими особами ТОВ "Аскоп-Україна", передбаченого частиною 2 статті 15, частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу (КК) України, з урахуванням принципу "Jura novit curia" ("Суд знає закони"), мали застосувати до спірних правовідносин відповідні норми матеріального права (підпункт 78.1.11 пункту 78.1 статті 78, пункт 86.9 статті 86 ПК України). Відповідно до підпункту 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 ПК України (в редакції, чинній на час проведення перевірки та складання акта перевірки у цій справі) документальна позапланова перевірка здійснюється у випадку отримання судового рішення суду (слідчого судді) про призначення перевірки або постанови органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, прокурора, винесену ними відповідно до закону. Згідно з пунктом 86.9 статті 86 ПК України у разі якщо грошове зобов`язання розраховується контролюючим органом за результатами перевірки, проведеної з обставин, визначених підпунктом 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, щодо кримінального провадження, у якому розслідується кримінальне правопорушення стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податків (юридичної особи) або фізичної особи - підприємця, що перевіряється, предметом якого є податки та/або збори, податкове повідомлення-рішення за результатами такої перевірки приймається таким контролюючим органом протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання цим контролюючим органом відповідного судового рішення (обвинувальний вирок, ухвала про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами), що набрало законної сили. Матеріали такої перевірки разом з висновками контролюючого органу передаються органу, що призначив перевірку. Згідно з наведеними правовими нормами матеріали документальної позапланової перевірки, проведеної на підставі постанови слідчого, можуть бути підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення лише за умови після винесення судом обвинувального вироку стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податків (юридичної особи) або ухвали про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами, що набрали законної сили. Тобто, результати перевірки, проведеної в межах кримінального провадження, порушеного стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податків (юридичної особи), не можуть використовуватися до набрання законної сили відповідним рішенням. Отже, відсутність обвинувального вироку або ухвали про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами у кримінальному провадженні №32015100040000012 є достатньою підставою для висновку про передчасність прийняття податкових повідомлень-рішень в силу наведених приписів норм підпункту 78.1.11 пункту 78.1 статті 78 та пункту 86.9 статті 86 ПК України, що зумовлює відсутність необхідності перевірки порушення платником податку норм податкового законодавства як підстави для донарахування суми грошового зобов`язання. Зазначене є самостійною підставою для скасування прийнятих відповідачем актів індивідуальної дії за наслідками податкової перевірки товариства, не перевіряючи її висновки по суті виявлених порушень. Проте такі обставини не були встановлені судом. Колегія суддів враховує доводи відповідача, викладені у касаційній скарзі, однак, вважає, що в межах цього касаційного перегляду такі доводи не є вирішальними та/або такими, що можуть вплинути на результат вирішення спору у разі відсутності рішення (вироку, ухвали про закриття) у кримінальній справі, в провадженні якої була призначена перевірка згідно з вказаною постановою, на дату прийняття податкових повідомлень-рішень, які позивач оспорює, або на час розгляду судом цієї адміністративної справи. Згідно з частиною другою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Беручи до уваги викладене та відповідно до частини другої статті 353 КАС України (в редакції, чинній до внесення змін в цю статтю згідно із Законом від 15.01.2020 №460-ІХ, яка набрала чинності 08.02.2020 та підлягає застосуванню при касаційному перегляді цієї справи відповідно до пункту 2 розділу II ''Прикінцеві та перехідні положення'' зазначеного Закону), ухвалені у справі судові рішення підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Результат розгляду: partial