Рішення адміністративного суду від 2023-01-10 00:00:00+02

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ЗАЯВИ 10.02.2021 до Хмельницького окружного адміністративного суду надійшла заява ТОВ "Нарс Авто", в якій заявник просить розстрочити виконання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.12.2021 у справі № 560/14882/21 про стягнення податкового боргу на суму 195 288 грн 69 коп., на 12 місяців з дня ухвалення рішення. ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.04.2022 у задоволенні заяви ТОВ "Нарс Авто" про розстрочення виконання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.12.2021 у справі №560/14882/21 відмовлено. Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що заявник на підтвердження наявності форс-мажорних обставин, які ускладнюють виконання судового рішення не надав суду належних та допустимих доказів, а тому суд дійшов до висновку про відсутність об`єктивних обставин, які ускладнюють виконання судового рішення, та відмову у задоволені заяви про розстрочення виконання рішення суду. ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказану ухвалу суду, задовольнити заяву ТОВ "Нарс Авто" та розстрочити виконання судового рішення. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що у зв`язку з введенням на території України карантинних обмежень TOB "Нарс Авто" змушене було призупинити частково свою господарську діяльність, що призвело до скрутного фінансово-економічного становища. Крім того, відповідно до листа Торгово-Промислової палати України №\~2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 ТПП України засвідчила форс мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Таким чином, заявник з об`єктивних причин немає можливості здійснити погашення податкового боргу у повному обсязі, оскільки фінансовий стан підприємства фактично позбавляє можливості виконати рішення суду у справі через відсутність коштів для погашення цієї заборгованості. Наслідком примусового стягнення податкового боргу у повному обсязі може стати зупинення роботи підприємства та банкрутства а також подальше накопичування податкового боргу. ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ Позивач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ Ухвалою суду від 12.09.2022 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження. Статтею 311 КАС України вказано, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.12.2021 у справі №560/14882/21, яке набрало законної сили, вирішено позов Головного управління ДПС у Хмельницькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нарс Авто" задовольнити. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Нарс Авто" кошти у рахунок погашення податкового боргу в розмірі 195288,69 грн. з рахунків відповідача у банках, обслуговуючого такого платника податків та за рахунок готівки, що належить відповідачу. Відповідно до інформації Головного управління ДПС у Хмельницькій області станом на 31.03.2022 за ТОВ "Нарс Авто" рахується заборгованість на загальну суму 195 288, 69 грн. ТОВ "Нарс Авто" 10.02.2021 \~подало заяву про розстрочення виконання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.12.2021 у справі № 560/14882/21 щодо стягнення податкового боргу на 12 місяців з дня ухвалення рішення. VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами. Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до приписів частини другої статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Згідно зі статтею 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Згідно з ч. 3-5 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови. Отже, нормами КАС України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення. Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Статтею 5 ПК України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, п. 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування . Таким чином, норми статті 100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 ПК України). Положенням п. 100.4. ст. 100 ПК України передбачено, що підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків. Згідно з п. 100.5 ст. 100 ПК України підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків. Відповідно до п. 100.4, 100.5 ст. 100 ПК України, постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1235 затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин (далі - Перелік). Розділом І Переліку встановлені обставини, що є підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника, а також документи, які підтверджують зазначені обставини. Так, відповідно до розділу II постанови Кабінету Міністрів України № 1235, обставини, що є підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника є форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), зазначені у частині другій статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» (671/97-ВР), що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативно-правовими актами. Доказами, що підтверджують факт настання (існування) зазначених обставин, є: - сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили); - рішення Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затверджені Верховною Радою України. З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що в даному випадку положеннями КАС України передбачено підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, однак вказані підстави не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права, оскільки положеннями НК України, а саме статтею 100, врегульовано загальні підстави відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу. Крім того, колегія суддів враховує правову позицію викладену у постановах Верховного Суду від 06.12.2019 по справі №2а/0570/6531/2011, від 30.01.2020 по справі №819/150/17, де ВС зазначив, що оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення. Отже, вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу). В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про розстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг. Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При розгляді заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків розтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав має бути доведена боржником. Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим. Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Як вбачається зі змісту заяви поданої ТОВ "Нарс Авто", підставою для звернення до суду із такою заявою є введення на території України карантинних обмежень через що підприємство змушене було призупинити частково свою господарську діяльність, що призвело до скрутного фінансово-економічного становища та несвоєчасної сплати в установлені законодавством строки узгоджених сум податкових зобов`язань. При цьому, відповідачем на підтвердження наявності обставин, що ускладнюють виконання постанови суду, надано копії платіжних доручень про погашення боргу у період з 01.10.2021 по 31.03.2022, копію аналізу фінансового стану ТОВ \~"Нарс Авто" за три квартали 2021 року, копію балансу (звіту про фінансовий стан) станом на 30.09.2021, копію звіту про фінансові результати за 9 місяців 2021 року, копію листа Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 про засвідчення форс-мажорними обставинами (обставини непереборної сили): військової агресії Російської Федерації проти України, копію Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Так, колегія суддів враховує, що 11.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України № 211 установлений на всій території України карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Також, 17.03.2020 Верховна Рада України прийняла законопроект №3219 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким карантин визначено форс-мажорною обставиною, а також запроваджено податкові та адміністративні пільги для підприємств, бізнесу та громадян у зв`язку із запровадженням карантину через пандемію коронавірусу. Разом з тим, Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) (своїм листом №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022) засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 годин 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Враховуючи те, що ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-ого настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Отже, апеляційний суд враховує умови роботи відповідача у зв`язку із установленим на всій території України карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, а в послідуючому і військового стану. Таким чином, зміст вказаних документів і заяви, свідчить про наявність об`єктивних обставин, які ускладнюють виконання судового рішення та підтверджують те, що заявник не має можливості виконати рішення суду, сплативши заборгованість на даний час, а тому, в даному випадку наявні обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення повністю. Також суд враховує, що звертаючись із заявою про відстрочення виконання рішення суду відповідач не ухиляється від виконання рішення суду, а шукає способи погашення заборгованості (на підтвердження сплати податкового боргу у період з 01.10.2021 по 31.03.2022 надав копії платіжних доручень), що в свою чергу є виявом добросовісності намірів заявника по виконанню зобов`язань щодо сплати податкового боргу. Окрім цього, при вирішенні питання про відстрочення виконання рішення апеляційним судом враховано, що відмова у задоволенні заяви може призвести до негативних наслідків, зокрема, зупинення діяльності підприємства, неможливості вносити своєчасно та в повному обсязі податки та інші обов`язкові платежі. Таким чином, враховуючи підстави, на які посилається заявник щодо відстрочення виконання судового рішення, з метою дотримання розумного балансу між інтересами позивача та реальними можливостями ТОВ "Нарс Авто" погасити заборгованість, а також з огляду на те, що боржник належним чином підтвердив факт перебування у важкому фінансовому становищі, не уникає виконання рішення, а навпаки, шукає способи погашення заборгованості, що, у свою чергу, є виявом добросовісності намірів заявника по виконанню зобов`язань щодо сплати заборгованості, колегія суддів дійшла висновку, щодо наявності підстав для задоволення заяви та відстрочення судового рішення строком на один рік з дати його винесення. VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню з постановленням нової постанови. У силу \~п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право \~скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Згідно зі \~ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Результат розгляду: granted