Рішення адміністративного суду від 2022-05-18 00:00:00+03

ІСТОРІЯ СПРАВИ Короткий зміст позовних вимог 1. Дочірнє підприємство "Легіон-Безпека" (далі - ДП "Легіон-Безпека") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Київській області, в якому просило суд: - визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Київській області про накладення штрафу від 03.12.2019 №КВ1831/1322/АВ/ТД/ФС/-675 у розмірі 2128230,00 грн. 2. В обґрунтування адміністративного позову позивач вказував на порушення процедури проведення інспекційного відвідування, а саме, що під час проведення перевірки посадові особи ГУ Держпраці у Київській області не надали копії наказу від 25.10.2019 №5323 та копії листа Служби безпеки України від 18.10.2019 №51/3/1-5359, на підставі яких проводилась перевірка. Також, у направленні на проведення перевірки відповідачем зазначений не об`єкт проведення перевірки, а адреса місцезнаходження. При цьому, перевірка проводилась не за адресою місцезнаходження, а за фактичною адресою позивача. Крім того, позивач посилається на те, що відповідачем було порушено порядок повідомлення про дату розгляду справи. Що стосується встановлених ГУ Держпраці у Київській області під час проведення інспекційного відвідування порушень, позивач зазначав наступне. Висновки відповідача щодо порушення ним частин першої, третьої статті 24 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) та постанови Кабінету Міністрів України "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" від 17.06.2015 №413, а саме: допущення до роботи без укладання трудових договорів, оформлених наказом чи розпорядженням власника щодо працівників ДП «Легіон - Безпека» та неподання повідомлення про прийняття на роботу даних працівників до територіального органу Державної фіскальної служби за місцем обліку їх, як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за встановленою формою до початку роботи працівника, є необґрунтованими та не підтвердженими належними та допустимими доказами. Зазначив, що 29.10.2019 на підставі наказів про прийняття на роботу було здійснено допуск працівників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до роботи. При цьому, на думку позивача, несвоєчасне подання повідомлень про прийняття на роботу не свідчить про те, що фактичний допуск до роботи здійснено без оформлення трудового договору. У той же час, інші працівники [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , ДП «Легіон - Безпека» прийняло на роботу наказами від 30.10.2019 , 31.10.2019 та 04.11.2019, але попередньо, з вказаними працівниками були укладені договори цивільно - правового характеру. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 3. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у задоволенні адміністративного позову відмовлено. 4. Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з наступного. Щодо процедурних порушень, допущених відповідачем в ході інспекційного відвідування, зазначено, що під час здійснення інспекційного відвідування інспекторами праці ГУ Держпраці у Київській області були пред`явлені уповноваженим особам ДП "Легіон - Безпека" відповідні службові посвідчення, а також направлення на проведення інспекційного відвідування від 25.10.2019 №1832. При цьому, Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою КМ України від 21.08.2019 №823 (далі - Порядок №823) не передбачено надання інспекторами праці документів, зазначених у направленні, зокрема, наказу про проведення перевірки або листа ГУ СБУ у м. Києві та Київській області від 18.10.2019 №51/3/1-5359, який став підставою перевірки. Таким чином, вимоги пункту 8 Порядку №823 щодо надання посвідчення та направлення ДП "Легіон - Безпека" інспекторами праці були виконані у повному обсязі. Щодо встановлених відповідачем під час здійснення інспекційного відвідування порушень законодавства про працю, суди зазначили, що відносини з працівниками [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які оформлені шляхом укладення цивільно - правових угод, за своїм характером фактично були трудовими, оскільки в укладених з вказаними особами цивільно-правових угодах не зазначено, який результат роботи повинен передати виконавець замовнику, а процес праці не передбачає будь-якого кінцевого результату, жодним пунктом договорів не встановлено обсяг виконуваної роботи у вигляді конкретних фізичних величин, які підлягають вимірюванню, що повинні були бути відображені в акті їх приймання. Не визначено у договорах і переліку завдань роботи, її видів, кількісних і якісних характеристик. Короткий зміст вимог касаційної скарги 5. 30.10.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ДП «Легіон-Безпека» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі №640/11/20, в якій скаржник просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 6. В обґрунтування своїх вимог, скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкових висновків про відсутність порушень з боку відповідача під час проведення інспекційного відвідування, оскільки у направленні на проведення перевірки відповідачем зазначений не об`єкт проведення перевірки, а адреса місцезнаходження. При цьому, перевірка проводилась не за адресою місцезнаходження, а за фактичною адресою позивача. Крім того, скаржник посилається на те, що відповідачем було порушено порядок повідомлення про дату розгляду справи, оскільки у направленому відповідачем листі №43/3/19/ [NUMBER] про розгляд справи про накладення штрафу, не зазначено дати та часу розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, тобто позивач був позбавлений можливості брати участь в розгляді зазначеної справи, почути свої права та обов`язки, бути вислуханим, надати заперечення, своєчасно здійснити захист своїх порушених прав, пред`явити факти й наводити аргументи та докази. Також скаржник вказує, що ДП "Легіон-Безпека до серпня 2019 року не мало найманих працівників, єдиним замовником на надання послуг охорони, з яким був укладений договір щодо надання послуг охорони в серпні 2019 року, є КП "Київпастранс". А тому пояснення працівників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про те, що вони працюють в ДП "Легіон-Безпека" раніше серпня 2019 року не відповідає дійсності. Зазначає, 29.10.2019 на підставі наказів про прийняття на роботу було здійснено допуск працівників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до роботи. При цьому, на думку скаржника, несвоєчасне подання повідомлень про прийняття на роботу не свідчить про те, що фактичний допуск до роботи здійснено без оформлення трудового договору. Жодного судового рішення про визнання недійсними, нікчемними цивільно-правових договорів не існує. Висновки судів про те, що у матеріалах справи відсутні акти прийому наданих виконавцем робіт, а також документи, що підтверджують оплату замовником цих робіт, не відповідають дійсності, оскільки вказані документи містяться матеріалах справи. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ 7. 30.10.2020 у автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстрована вказана касаційна скарга. 8. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2020, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя: Стеценко С.Г., судді: Стрелець Т.Г., Тацій Л.В. 9. Ухвалою Верховного Суду від 11.11.2020 вказану касаційну скаргу залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом зазначення підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої статтею 328 КАС України підстави такого касаційного оскарження. 10. Скаржником вимоги ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху виконано та усунуто зазначені в ній недоліки. 11. Ухвалою Верховного Суду від 09.12.2020 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ДП "Легіон-Безпека" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі №640/11/20. 12. Ухвалою Верховного Суду від 17.05.2022 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 18.05.2022. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ 13. Як встановлено судами попередніх інстанцій, ДП "Легіон-Безпека" є юридичною особою, основним видом діяльності якого є діяльність у сфері охорони громадського порядку та безпеки. 14. ГУ СБУ у м. Києві та Київській області листом від 18.10.2019 №51/3/1-5359 повідомило ГУ Держпраці у Київській області про те, що ГУ СБУ у м. Києві та Київській області за дорученням прокурора Київської місцевої прокуратури в рамках кримінального провадження №42019101060000291 від 19.09.2019 за ознаками вчинення правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 Кримінального кодексу України, здійснюються слідчі (розшукові) заходи з документування протиправної діяльності у сфері надання послуг охорони на об`єктах, що перебувають у віданні Київської міської державної адміністрації. Під час виконання слідчих заходів задокументовано факт порушення роботодавцями, в особі ДП "Легіон - Безпека" та ПП "Регіональний охоронний союз", вимог чинного законодавства, передбачених статтею 24 КЗпП України під час надання послуг охорони особам, які не укладали трудові відносини. 15. На підставі вказаного листа, ГУ Держпраці у Київській області наказом від 25.10.2019 №5323 "Про проведення інспекційних відвідувань ДП "Легіон-Безпека" та ПП "Регіональний охоронний союз" доручено заступнику начальника (інспектору праці) відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів управління з питань праці ГУ Держпраці у Київській області Дмитренко А.В. організувати проведення інспекційного відвідування у період з 29.10.2019 по 11.11.2019 на предмет не оформлення трудових відносин, зокрема у ДП "Легіон - Безпека", юридична адреса: 07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 6, офіс 15. 16. 25.10.2019 ГУ Держпраці у Київській області складено направлення на проведення перевірки №1831, яким у період з 29.10.2019 по 11.11.2019 направлено заступника начальника (інспектора праці) відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів управління з питань праці ГУ Держпраці у Київській області Дмитренко А.В., головних державних інспекторів (інспекторів праці) відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів управління з питань праці ГУ Держпраці у Київській області Ющенка В.П., Сідого Є.А., Романюка В.Р., Оверчук Р.Ю., Литвинюка Д.В., Павлова М.С. та Шевчука С.О. для проведення інспекційного відвідування на предмет дотримання вимог законодавства про працю ДП "Легіон - Безпека", юридична адреса: 07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Шолуденка, 6, офіс 15. 17. 29.10.2019 ГУ Держпраці у Київській області складено вимогу про надання документів №1831, якою зобов`язано директора ДП "Легіон - Безпека" [PERSON] у строк до 16:00 год. 31.10.2019 надати документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування: 1) довідку про реєстрацію в органах статистики; 2) наказ про призначення керівника; 3) особова картка форми П-2 керівника Товариства; 4) колективний договір; 5) правила внутрішнього трудового розпорядку; 6) штатні розписи; 7) особові справи всіх працівників Товариства (у тому числі заяви, накази про прийом на роботу, повідомлення ДФС; особові картки форми П-2); 8) посадові інструкції працівників; 9) книга обліку та руху трудових книжок; 10) трудові книжки; 11) розрахунково - платіжні відомості та відомості про виплату заробітної плати працівникам з датою такої виплати; 12) табелі обліку використання робочого часу; 13) накази про звільнення працівників та відомості на виплату їм розрахункових коштів; 14) графік відпусток; 15) журнал з підписами працівників щодо проведеного інструктажу з охорони праці; 16) копії договорів цивільно - правового характеру, які було укладено; 17) інші документи (копії) на вимогу, в разі потреби; 18) пояснення щодо ведення робіт, а також щодо кількості працівників (з прізвищами) залучених до роботи. 18. Примірник вказаної вимоги був отриманий директором ДП "Легіон - Безпека" [PERSON] 29.10.2019, про що свідчить його власноручний підпис на ній. 19. За результатами інспекційного відвідування, посадовими особами ГУ Держпраці у Київській області складено акт інспекційного відвідування від 07.11.2019 №КВ 1831/1322/АВ (далі по тексту - Акт), яким встановлено наступні порушення ДП "Легіон - Безпека": 1) частин першої, третьої статті 24 КЗпП України, а саме: 17 працівників ДП "Легіон - Безпека" ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) допущено до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу; 2) постанови Кабінету Міністрів України №413, а саме: повідомлення про прийняття на роботу 17 працівників ДП "Легіон - Безпека" ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) не подано власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх, як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за встановленою формою до початку роботи працівника. 20. Примірник вказаного Акту отримав директор ДП "Легіон-Безпека" Туркулець А.В., про що свідчить його власноручний підпис на ньому. 21. Не погоджуючись з висновками Акту, ДП "Легіон-Безпека" направило на адресу відповідача заперечення. ГУ Держпраці у Київській області листом від 14.11.2019 №43/2/19/19546 "Про розгляд заперечення до Акту інспекційного відвідування" не знайшло підстав для анулювання висновків по Акту. 22. Також, ГУ Держпраці у Київській області листом від 27.11.2019 №43/3/19/20479 повідомило ДП "Легіон-Безпека" про розгляд справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, передбачених абзацом 2 частини другої статті 265 КЗпП України на ДП "Легіон-Безпека". 23. 03.12.2019 ГУ Держпраці у Київській області прийнято постанову про накладення штрафу №КВ 1831/1322/АВ/ТД/ФС-675, якою, відповідно до статті 259 КЗпП України, статті 53 Закону України "Про зайнятість населення", частини третьої статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", пункту 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі - Порядок №509) та на підставі абзацу 2 статті 265 КЗпП України накладено на ДП "Легіон-Безпека" штраф у розмірі 2 128 230, 00 грн. Про прийняття вказаної постанови позивача повідомлено листом ГУ Держпраці у Київській області від 06.12.2019 №44/1/19/21016. 24. Не погоджуючись з прийнятою відповідачем постановою, вважаючи її протиправною та такою, що прийнята всупереч нормам чинного законодавства, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 25. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених ст. 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного. 26. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в 27. Згідно абзацу другого та третього статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. 28. Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначено статтею 4 Закону №877-V, відповідно до частин 1, 4 якої державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. 29. Частиною 4 статті 2 цього Закону передбачено, що заходи контролю здійснюються, серед іншого, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами. 30. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 у справі №805/430/18-а дійшла висновку, що спеціальним законом, який відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V повинен враховуватися органами Державної служби України з питань праці при проведенні заходів державного нагляду (контролю), є КЗпП України, зокрема, Глава XVIII «Нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю». 31. У подальшому такий висновок був підтриманий Верховним Судом у постанові від 24.06.2021 у справі № 200/5877/19-а та колегія суддів не вбачає підстав для відступу від нього. 32. Відповідно до статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. 32. Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 (далі - Порядок № 823). 33. Частиною першою статті 265 Кодексу законів про працю України визначено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством. 34. Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення визначається Порядком №509. 35. Так, відповідно до абзацу 1 п. 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи) 36. Абзацом 4 п. 2 Порядку №509 передбачено, що штрафи можуть бути накладені на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади. 37. Згідно з п. 3 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа). Відповідно до п. 4 Порядку № 509 справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд. 38. Згідно з п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. 39. Аналіз вищевказаних норм права дає підстави прийти до висновку, що на державний орган покладено обов`язок повідомляти особу, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, а також правові наслідки неповідомлення. 40. При цьому, з положення п. 6 Порядку № 509 вбачається, що зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без доказів його отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим. 41. Множинність способів повідомлення про час та місце розгляду справи (рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам) дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи. 42. Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. 43. Насамперед, Верховний Суд звертає увагу на те, що штраф у розмірі 2 128 230, 00 грн., який було застосовано до позивача оскаржуваною постановою, є суттєвим. 44. Особі, до якої застосовуються такі санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. 45. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 12.06.2019 у справі №813/3415/18. 46. Відповідно до п. 7 Порядку 509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду. 47. Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається також обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи. 48. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Верховного Суду наголошує на тому, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. 49. Таке тлумачення п. 6 Порядку № 509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб. 50. Як вбачається з матеріалів справи, 27.11.2019 відповідач направив лист за №43/3/19/20479 про розгляд справи про накладення штрафу. Разом з цим, в цьому листі, підписаному заступником начальника Головного управління Держпраці у Київській області С. Стахівським, не зазначено дати та часу розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю. Більш того, вказаний лист позивач отримав 03.12.2019, тобто в день розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та винесення постанови про накладення штрафу. 51. Матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів щодо отримання завчасно позивачем повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу, що свідчить про те, що відповідачем не виконані вимоги пункту 7 Порядку №509 щодо належного інформування суб`єкта господарювання про розгляд справи. 52. Верховний Суд наголошує, що, направляючи поштове повідомлення в надто скорочені терміни та ще й без зазначення дати та часу розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, відповідач вже на етапі направлення поштового повідомлення позбавив можливості позивача бути повідомленим про розгляд справи про накладення штрафу не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду. 53. Проте обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. 54. Відповідач не довів, що про час розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований своєчасно. Недотримання строку повідомлення про розгляд справи не є формальним, оскільки призвело до позбавлення позивача права приймати участь у розгляді справи та порушенню принципу рівності. 55. Таким чином, з огляду на недотримання відповідачем порядку накладення штрафів, позивач був позбавлений можливості брати участь в розгляді зазначеної справи, почути свої права та обов`язки, бути вислуханим, надати заперечення, своєчасно здійснити захист своїх порушених прав, пред`явити факти й наводити аргументи та докази, які могли бути враховані ГУ Держпраці у Київській області тощо. Участь позивача в розгляді справи про накладення штрафу, подання ним відповідних доказів могло вплинути на прийняття відповідних рішень відповідачем. 56. Таким чином, неналежне повідомлення позивача про проведення відповідачем розгляду справи є самостійною підставою для скасування оспорюваної постанови відповідача про накладення штрафу на позивача. 57. Аналогічного висновку про скасування постанов про накладення штрафу на суб`єктів господарювання/роботодавців у випадку недотримання органом, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю Порядку №509 в частині належного повідомлення уповноваженими посадовими особами суб`єктів господарювання/роботодавців про розгляд справи про накладення штрафу дійшов Верховний Суд у постановах від 12.06.2019 у справі №813/3415/18 та від 15.01.2021 у справі № 1340/3731/18, від 04.03.2021 у справі № 160/8027/18, від 17.03.2021 у справі №160/9340/18, від 01.06.2021 у справі №160/294/19, від 15.07.2021 у справі №320/1400/19. 58. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. 59. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. 60. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. 61. Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. 62. Відповідно до частини 1 статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права. 63. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що касаційну скаргу ДП "Легіон-Безпека" слід задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 - скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

Результат розгляду: granted