Рішення адміністративного суду від 2022-03-29 00:00:00+03

Товариство з обмеженою відповідальністю «Шарлотка» звернулося до суду з вищевказаним позовом, в якому просило: - визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці Держмитслужби №UA110160/2021/000004/1 від 01.01.2021 року. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу. Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Шарлотка» подало апеляційну скаргу, згідно з якою просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування вимог апеляційної скарги її заявник посилається на те, що до спірних правовідносин застосовується 1095-денний строк звернення до суду, у відповідності до положень ч.5 ст.24 МК України та ст. 102 ПК України. Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла \~наступних висновків. Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників і відповідальність визначена\~ главою 4 Митного кодексу України\~ (далі -\~ МК України). Згідно із ч.1 ст.24\~ МК України\~ кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Відповідно до п.1 ч.2\~ ст.24 МК України\~ предметом оскарження є рішення - окремі акти, якими органи доходів і зборів або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань державної митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні . Як вбачається з ч.3\~ ст.24 МК України, правила глави 4 застосовуються у всіх випадках оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, крім оскарження постанов по справах про порушення митних правил та випадків, коли законом встановлено інший порядок оскарження зазначених рішень, дій чи бездіяльності. На виконання ч.1\~ ст.29 МК України\~ рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом. Разом з тим, ч.2\~ ст.122 КАС України\~ встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Як вбачається з матеріалів справи, оспорюване рішення винесене 11.01.2021 року, тоді як з позовом ТОВ «Шарлотка» звернулося у 07.12.2021 року, тобто з порушенням строків, передбачених\~ статтею 122 КАС України. В свою чергу, згідно із ч.1 та ч.2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи цивільного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог адміністративного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 13 грудня 2021 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Шарлотка» було залишено без руху та надано строк 10 робочих днів, з моменту отримання її копії для усунення недоліку позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності пропуску таких строків із наданням підтверджуючих доказів, доказів на підтвердження повноважень особи, якою було підписано позовну заяву. На виконання вимог зазначеної ухвали не надав заяв (клопотань) про поновлення пропуску строку звернення до суду та визнання поважними причин його пропуску. Разом з цим, позивач вважає, що строк звернення до суду у даному випадку становить 1095 днів, оскільки визначається приписами\~ Податкового кодексу України. За приписами ч. 5 ст.\~ 24\~ та\~ \~\~ст.\~ 55 МК України\~ оскарження податкових повідомлень-рішень органів доходів і зборів здійснюється у порядку, встановленому\~ Податковим кодексом України. Як вбачається зі статей\~ 56\~ та\~ 102 Податкового кодексу України\~ (далі -\~ ПК України) з урахуванням строків давності платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення. Платник податків може звертатися до суду з вимогою щодо протиправності рішення контролюючого органу протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення. Колегія суддів наголошує, що даними статтями врегульовано питання застосування спеціальних строків давності визначення податкових зобов`язань. Строк у 1095 днів може застосовуватись у випадку, коли суб`єктом звернення є платник податку та стосується таке звернення оскарження рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання. За визначенням, що міститься у п.\~ 14.1.39. ст. 14 ПК України\~ грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Проаналізувавши вказані норми митного та податкового законодавства, колегія суддів приходить до висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів не є тотожним податковому повідомленню-рішенню, оскільки рішення про коригування митної вартості товарів лише встановлює результати здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей\~ 54\~ та\~ 55 МК України, а податкове повідомлення-рішення приймається на інших підставах, створює інші правові наслідки та містить податкове зобов`язання для платника податків. Аналогічні висновки містять постанови Верховного Суду від 18.06.2020 у справі №805/1536/17-а, від 18.02.2021 у справі №826/14826/16, від 11.02.2021 у справі №826/11843/16 За правилами ч. 12\~ ст. 264 Митного кодексу України\~ у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Як підтверджено матеріалами справи, позивач оскаржує рішення про коригування митної вартості, втім таке рішення, на думку колегії суддів, за своєю суттю не є рішеннями контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, оскільки мають іншу мету. Крім того, нормами\~ ПК України\~ та\~ ст. 55 МК України\~ не встановлено спеціальний строк звернення до суду з приводу оскарження рішення про коригування митної вартості товарів, а тому, в даному випадку, підлягає застосуванню положення ч. 2\~ ст. 122 КАС України, якою передбачено шестимісячний строк звернення до суду з позовом. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27.05.2021 у справі №826/13159/17, від 18.02.2021 у справі №826/14826/16, від 18.06.2020 у справі №805/1536/17-а, від 07.06.2018 у справі №813/1276/16. В свою чергу, відповідно до п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Враховуючи те, що до спірних правовідносин застосується шестимісячний строк звернення до суду, який визначений ч.2 ст. 122 КАС України, а також з огляду на те, що на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху заявником не було надано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, колегія суддів робить висновок щодо обґрунтованості винесеної судом першої інстанції ухвали про повернення позовної заяви позивачу. На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Результат розгляду: denied