Рішення адміністративного суду від 2022-07-27 00:00:00+03

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" /надалі ТОВ "Торговий дім "Альфатекс", позивач/ звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області /надалі відповідач-1/, Державної податкової служби України /надалі відповідач-2/, в якій просив суд: - визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 22.07.2021 №2893155/42775998; - зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 01.06.2021 № 1, подану на реєстрацію ТОВ "ТД "Альфатекс". В обґрунтування позову товариство зазначає \~про порушення спірними рішеннями своїх прав у сфері публічно-правових відносин через безпідставну відмову у реєстрації в ЄРПН податкової накладної, за наявності у позивача всіх первинних документів, що підтверджують реальність господарської операції. Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28.12.2021 адміністративний позов ТОВ "ТД "Альфатекс" задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2021 №2893155/42775998. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" від 01.06.2021 № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014; код ЄДРПОУ ВП 44057192) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" (бул. Автокразівський, 19, м. Кременчук, Полтавська область, 39601, код ЄДРПОУ 42775998) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень та витрати на правничу допомогу в розмірі 3000,00 (три тисячі) гривень. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, Головне управління ДПС у Полтавській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, стверджує, що суд першої інстанції невірно застосував приписи п. 201.10, 201.16 ст. 201 ПК України, постанови Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 року «Про затвердження Порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», наказу Міністерства Фінансів України № 520 від 12.12.2019 «Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Також із рішенням суду першої інстанції в частині стягнення витрат на професійну правничу допомогу не погодився позивач та подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду в цій частині та ухвалити нове рішення, яким стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" судові витрати на правничу допомогу в розмірі 23000,00 грн. На підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційних скарг, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги позивача та відповідача не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" у визначеному законом порядку зареєстроване як юридична особа, як платник податків перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Полтавській області, є платником податку на додану вартість. 05.05.2021 між КП «Прилукитеплопостачання» Прилуцької міської ради Чернігівської області (покупець) та ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" (продавець) укладено договір №80 відповідно до підпункту 1.1 якого продавець зобов`язується поставити та передати у власність покупця товар у кількості, асортименті та за цінами, вказаними у Специфікації (Додаток №1 до даного Договору), яка є невід`ємною частиною Договору, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його вартість у порядку і строки, передбачені договором. Відповідно до Специфікації до договору №80 від 05.05.2021 зазначено найменування товару вакуумна машина очисна АТ ВО 0702 на шасі DAYUN CGC 1120 (ДК 021:2015-34140000-0-Великовантажні транспортні засоби), кількість 1, ціна 1362000,00 грн. На виконання умов договору 01.06.2021 товар відвантажено на адресу покупця, за наслідками господарської операції складено: видаткову накладну №61 від 01.06.2021, акт приймання-передачі від 01.06.2021, довіреність від 31.05.2021 №24, товарно-транспортну накладну №Р61 від 01.06.2021. Також 01.06.2021 позивачем складено податкову накладну №1 на суму 1362000,00 грн, у тому числі ПДВ 227000,00 грн, яку подано на реєстрацію в ЄРПН. 25.06.2021 позивачем отримано квитанцію, у якій платника податку повідомлено про зупинення реєстрації податкової накладної з таких підстав: коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 8705 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації. 20.07.2021 позивачем за вих. № 4 надано податковому органу пояснення разом з копіями документів. 22.07.2021 Комісією Головного управління ДПС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №2893155/42775998 про відмову в реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 №1 у ЄРПН з огляду на надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. Додаткова інформація: надана товарно-транспортна накладна №Р61 від 01.06.2021 складена з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а саме: відсутні дані про автомобіль (марка, модель, тип, реєстраційний номер), якою перевозився вантаж. Зі змісту витягу з протоколу від 22.07.2021 №139 засідання Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області судом встановлено, що підставою для ухвалення зазначеного вище рішення відповідач визначив: надана товарно-транспортна накладна №Р61 від 01.06.2021 складена з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а саме: відсутні дані про автомобіль (марка, модель, тип, реєстраційний номер), якою перевозився вантаж. Не погодившись з рішенням податкового органу про відмову у реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 №1 у ЄРПН, позивач звернувся з даним позовом до суду. Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку про наявність у позивача достатніх підстав для реєстрації спірної податкової накладної. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав. Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних. Згідно з п. 201.16. ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. За змістом пунктів 6, 7, 8, 10, 11 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 № 520 (далі по тексту - Порядок № 520). Відповідно до пунктів 2, 3, 4, 5, 7, 9, 11 Порядку № 520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому ст. 42 Податкового кодексу України. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п. 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства. Як встановлено колегією суддів, між сторонами виник спір щодо правомірності рішень Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 01.06.2021 №1 у ЄРПН, складеної ТОВ "Торговий дім "Альфатекс". У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України). Аналіз наведених вище положень Порядку №1165 свідчить, що контролюючий орган, після надходження податкової накладної / розрахунку коригування до ДПС для реєстрації в ЄРПН, в автоматизованому режимі здійснює її розшифрування та проводить відповідну перевірку, зокрема щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування через відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або через відповідність відображених у ній операції критеріям ризиковості здійснення операцій. Автоматизований моніторинг відповідності господарської операції, відображеної у податковій накладній, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-6 критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку №1156). У разі, коли за результатами моніторингу господарська операція, відображена у податковій накладній, відповідає критеріям ризиковості здійснення операції (крім податкової накладної, складеної платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку) реєстрація такої податкової накладної зупиняється. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної контролюючий орган зобов`язаний, зокрема, вказати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також запропонувати платнику надати пояснення та копії документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН. Зі змісту залученої до матеріалів справи квитанції від 25.06.2021 судом встановлено, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність податкової накладної від 01.06.2021 № 1, пункту 1 Критеріям ризиковості здійснення операції. Мотивуючи цей висновок податковий орган зазначив, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 8705 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Надаючи правову оцінку підставам для зупинення реєстрації складеної ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" податкової накладної від 01.06.2021 № 1 в ЄРПН, колегія суддів звертає увагу на те, що Порядок №1165 не містить вимоги про прийняття контролюючим органом окремого рішення з питання зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН. Водночас, виходячи з наведених вище положень пунктів 10, 11 Порядку №1165, зміст такого рішення наводиться податковим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. При цьому, пунктом 11 Порядку №11 передбачено вимоги до змісту такої квитанції, а саме - у ній обов`язково мають бути зазначені: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Дослідивши залучені до матеріалів справи копію квитанції від 01.06.2021 № 1 колегією суддів встановлено, що в ній не зазначено вимог до платника податків в частині надання конкретних пояснень та документів, необхідних для реєстрації податкової накладної, що ускладнює можливість їх надання позивачем. Колегія суддів виходить з того, що Порядок №1165 не передбачає можливості проведення контролюючим органом консультацій, листування з платником податку на етапі прийняття рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН чи залучення платника податку до процесу прийняття цього рішення в інший спосіб. Тобто, у такому випадку платник податку фактично позбавлений можливості на участь у процесі прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення. Як наслідок, визначальне значення для дотримання законності цієї процедури і забезпечення прав платника податку під час її проведення має конкретизація контролюючим органом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН та зазначення у квитанції про зупинення чітких і зрозумілих вказівок такому платнику щодо того, які саме пояснення та копії документів має надати цей платник задля розгляду питання про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН. Колегія суддів зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а. Однак, у цій справі надіслані позивачу квитанції містили лише загальне посилання на наявність у нього права подати пояснення та копії документів без зазначення їх конкретного переліку. У ході розгляду справи відповідачами не надано пояснень разом з їх документальним підтвердженням щодо підстав встановлення відповідності надісланої відповідачем податкової накладної положенням пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Доводи апеляційної скарги відповідача про зазначення у квитанції від 25.06.2021 на те, що обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання товару/послуги та обсягу його постачання, колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки вказане лише дублює положення пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції та жодним чином не вказує на конкретну підставу для зупинення реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 №1 у ЄРПН. За наведених обставин, колегія суддів \~погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачами не доведено наявність визначених законом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 №, яка складена позивачем, у ЄРПН. Крім того, колегія суддів зазначає, що позивачем після отримання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної надіслані податковому органу письмові пояснення разом з копіями документів на підтвердження обґрунтованості її складення. Як слідує зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.07.2021 №139, зазначено підставу для прийняття оскаржуваного рішення: надана товарно-транспортна накладна №Р61 від 01.06.2021 складена з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а саме: відсутні дані про автомобіль (марка, модель, тип, реєстраційний номер), якою перевозився вантаж. Колегія суддів зазначає, що сама по собі наявність або відсутність окремих документів, а так само помилки (недоліки) у їх оформленні не є підставою для висновку про відсутність господарської операції, якщо з інших даних вбачається, що фактичний рух активів або зміна у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися). За своєю правовою природою, товарно-транспортна накладна призначена для обліку руху товарно-матеріальних цінностей та розрахунків за їх перевезення автомобільним транспортом. Тобто, оскільки транспортною документацією підтверджується операція з надання послуг з перевезення вантажів, а не факт придбання товару, то за наявності документів, що підтверджують фактичне отримання товару і його використання у власній господарській діяльності, неподання такого документа, як товарно-транспортна накладна, не може свідчити про відсутність реальних господарських операцій та бути єдиною підставою для позбавлення платника податку права на отримання податкового кредиту з податку на додану вартість. Аналогічний правий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.08.2021 у справі № 640/18984/18 та від 06.02.2018 у справі № 816/166/15-а. Колегія суддів зазначає, що на підтвердження реальності господарської операції позивачем надано: договір та специфікацію до договору платіжне доручення №257 від 03.06.2021, акт приймання-передачі від 01.06.2021, видаткову накладну від 01.06.2021 №61, ТТН від 01.06.2021 №Р61, договір постачання авто техніки від 06.05.2021 №060521, довіреність №24. Головним управлінням ДПС у Полтавській області у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації складеної ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" податкової накладної від 01.06.2021 №1 в ЄРПН. Враховуючи наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про здійснення господарської операції між позивачем та контрагентом, колегія суддів вважає, що у податкового органу відсутні правові підстави для відмови у реєстрації спірної податкової накладної та Комісія обмежилась лише формальними підставами для відмови у реєстрації ПН. На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірне рішення про відмову у реєстрації податкової накладної є протиправним та підлягає скасуванню із зобов`язанням ДПС України зареєструвати таку податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання. Стосовно посилання представника відповідача, що саме на Комісію регіонального рівня покладено обов`язок прийняття рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної, суд зазначає, що зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем податкові накладні датою їх фактичного надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права. Аналогічні висновки щодо правозастосування у спірних відносинах викладені у постанові Верховного Суду від 03.11.2021 у справі №360/2460/20. З приводу витрат на правничу допомогу у розмірі 23000,00 грн колегія суддів зазначає про наступне. Положеннями ст. 132 КАС України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи. Згідно зі ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частиною 4 статті 134 цього Кодексу передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. На підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано до суду копії: договору про надання правової допомоги та юридичних послуг від 11.10.2021 №672, розрахунок витрат на правову допомогу від 11.10.2021 на суму 18000,00 грн та 5000,00 грн; розрахунок суми гонорару від 18.10.2021, розрахунок суми гонорару від 29.11.2021; акти про наданні послуги від 18.10.2021 №672 на суму 18000,00 грн та від 29.112021 на суму 5000,00 грн.; платіжне доручення на суму 18000,00 грн та на суму 5000,00 грн. Так, відповідно до умов договору про надання професійної правничої допомоги від 11.10.2021 №672, адвокат Дашко Максим Володимирович (виконавець) зобов`язується надавати ТОВ "Торговий дім "Альфатекс" (замовнику) професійну правничу допомогу за завданням замовника, а замовник зобов`язується прийняти й оплатити надані виконавцем послуги на умовах, визначених цим договором. Відповідно до змісту акту про надані послуги до вказаного договору від 18.10.2021 року адвокатом надані послуги професійної правничої допомоги, а саме: - попереднє опрацювання матеріалів, наданих замовником, підготовка правової позиції по справі в суді першої інстанції; - підготовка позовної заяви; - обговорення позову з замовником та внесення виправлень, доповнень за бажанням замовника; - підготовка до ведення справи в суді першої інстанції; - пошук та вивчення законодавчих та нормативних правових актів, якими врегульовані спірні правовідносини, пошук та вивчення судової практики по аналогічній категорії справ; - усні консультації, роз`яснення узгодження позиції по справі. Відповідно до змісту акту про надані послуги до вказаного договору від 18.10.2021 року адвокатом надані послуги професійної правничої допомоги, а саме: - підготовка та подання до суду відповіді на відзив від 24.11.2021 представника \~ГУ ДПС у Полтавській області та ДПС України. Адвокатом прийнято від позивача згідно договору №11.10.2021 №672 гонорар Відповідно до платіжного доручення на суму 18000,00 грн та платіжного доручення на суму 5000,00 грн. Суд зауважує, що у відзиві на позов відповідач-1 заперечував проти стягнення з нього витрат на професійну правничу допомогу, оскільки заявлений розмір витрат на професійну правничу допомогу завищений та є неспівмірним із складністю справи та обсягом виконаних адвокатом робіт. Системний аналіз норм статей 132, 134, 139 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що вирішенню питання про розподіл судових витрат передує врахування судом, зокрема, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, значення справи для сторін. При цьому принципи обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору повинні розглядатися, у тому числі, через призму принципу співмірності, який, як уже зазначалося вище, включає такі критерії: складність справи та виконаних робіт (наданих послуг); час, витрачений на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих послуг та виконаних робіт; ціна позову та (або) значення справи для сторони. Крім того, врахування таких критеріїв не ставиться законодавцем у залежність від результату розгляду справи. Зокрема, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи. При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Аналогічні висновки викладено в постанові Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі №826/15063/18. Виходячи з принципів обґрунтованості та пропорційності розміру витрат на професійну правничу допомогу до предмета спору, розглядаючи їх через призму принципу співмірності, суд доходить наступних висновків. Здійснені адвокатським об`єдананням роботи щодо вивчення та аналізу документів клієнта щодо можливості здійснення захисту прав та інтересів клієнта судом з урахуванням судової практики, а також правові консультації, роз`яснення обговорення з клієнтом правової позиції по справі фактично є складовими з виконання робіт (надання послуг) зі складання та подання позовної заяви до суду першої інстанції, які сторонами договору про правничу допомогу оцінені в загальну суму 8000 грн, яка є необґрунтованою та непропорційною до предмета спору з урахуванням змісту позовної заяви та обсягу доданих до позову документів, та того, що справа розглядалася судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у порядку письмового провадженні). При вирішенні питання про співмірність розміру витрат на правничу допомогу зі складністю справи та виконаними адвокатським об`єднанням роботами (наданими послугами) судом також враховує наявність сталої судової практики щодо вирішення спору з аналогічних по суті правовідносин. Крім того, дана справа згідно ст.. 12 КАС України відноситься до справ не значної складності, щодо яких наявна значна практика їх розгляду. Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співмірним із наданими відповідним адвокатом послугами та складністю цієї справи, а відтак правомірно зменшений судом першої інстанції до 3000,00 грн. Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи. Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про часткове задоволення вимоги про відшкодування витрат на правничу допомогу. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін. Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Результат розгляду: denied