Рішення адміністративного суду від 2024-06-24 00:00:00+03

Короткий зміст позовних вимог. У грудні 2021 року адвокат Глушаниця А.Л. представляючи інтереси \~Фізичної особи підприємця [PERSON] (далі ФОП [PERSON] ) \~звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській \~області \~(далі - ГУ ДПС у Миколаївській \~області), в якому, просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення форм «С» від 28.10.2021: № 907614290707 про накладення штрафних (фінансових санкцій (штрафу) \~в сумі 17\~ 000 грн за порушення частини 20 статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального» від 19.12.1995 №481/95-ВР \~(далі \~- Закон № 481/95 ВР) № 907514290707 про накладення штрафних (фінансових санкцій (штрафу) \~в сумі 5\~ 100 грн за порушення пунктів 1,2,11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» \~від 06.07 1995 \~(далі \~- Закон 265/95-ВР). Обґрунтовуючи заявлені вимоги адвокат [PERSON] зазначив, що його довіритель не вчиняв порушення щодо здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями без ліцензії, що є порушенням Закону № 481/95 ВР, а також не \~проводив розрахункову операцію \~без застосування реєстратора розрахункових операцій (далі РРО) та не проводив розрахункову операцію через РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що є порушенням Закону № 481/95 ВР. На його думку, відповідачем не надано доказів вчинення цих порушень ФОП [PERSON] , а акт перевірки не є беззаперечним доказом їх вчинення. Зокрема, адвокат стверджує, що є неспроможними твердження посадових осіб контролюючого органу, що здійснювали перевірку, про те, що була проведена контрольно розрахункова операція щодо придбання пива, оскільки відсутні такі документи як акт проведення контрольно розрахункової операції, її відеозапис, а також в акті фактичної перевірки не зазначено номери купюр, що були використані під час придбання алкогольного напою. Як наголошує представник позивача, окрім акта перевірки, де зазначено про реалізацію алкогольного напою, інших доказів, \~в підтвердження даного факту не існує. Так, відсутній акт опису товарів, що знаходилися на реалізації в торговому приміщенні або фіскальний чек, в якому зафіксовано факт покупки алкоголю. Короткий зміст рішення суду першої інстанції. Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року, ухваленого за правилами спрощеного позовного провадження без \~повідомлення (виклику) сторін, у письмовому провадженні, в задоволенні позову ФОП [PERSON] відмовлено. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції на підставі аналізу норм Закону №481/95 ВР зазначив, що роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій. Проте, як установив суд, \~фактичною перевіркою було встановлено, що в магазині, який належить позивачу 23.09.2021, \~о 13:35 год. було здійснено продаж пива на розлив в пластикову тару 0,5 л, вміст спирту 4,6% вартістю 35 грн. за один літр, без ліцензії на роздрібну торгівлю. Як указав суд, наведене підтверджується актом перевірки, запитом контролюючого органу про надання документів від 23.09.2021 (в якому міститься і вимога щодо надання ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями), актом про ненадання документів до перевірки від 01.10.2021 № 1399/14-29-07-07/3076605811, вимогою про зняття залишків товарних записів від 23.09.2021, актом відмови зняття фактичних залишків товарно-матеріальних цінностей від 23.09.2021 № 1365/14-29-07-07/3076605811. Досліджуючи обставини застосування до ФОП [PERSON] штрафних (фінансових) санкцій за порушення Закону № 481/95 ВР, а саме за проведення розрахункової операції без застосування РРО (розрахункової книжки), без роздрукування та без видачі особі розрахункового документа, а також проведення розрахункової операції через РРО та/або через програмні РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД), суд першої інстанції встановив таке. 23.09.2021 о 13:35 год., \~в ході проведення фактичної перевірки в \~господарській одиниці ФОП [PERSON] була проведена \~розрахункова операції з продажу пива на розлив у пластикову пляшку 0,5 л, вміст спирту 4,6 % вартістю 35 грн. без роздрукування та без видачі розрахункового документа. За вказане порушення контролюючий орган застосував до суб`єкта господарювання \~санкцію в розмірі 3,50 грн. Також, ГУ ДПС у Миколаївській \~області, установило, що ФОП [PERSON] 15.10.2020 \~о 21:34 год. провів продаж підакцизного товару 0,76 л пива по ціні реалізації за літр 40 грн. на суму 30,40 грн, не зазначивши в чеку за номером 8046 на загальну суму 78,40 грн. через РРО з фіскальним № 300785246, код товарної підкатегорії. Дані обставини, як вважав суд першої інстанції, підтверджуються актом перевірки, скриншотом чеку 8046 з аналітичної системи АІС «Податковий блок», почековою інформацією з аналітичної системи АІС «Податковий блок». За дане порушення, \~на думку суду, \~до суб`єкта господарювання, на підставі пункту 7 статті 17 Закону 265/95-ВР, обґрунтовано застосовано штраф в сумі 5\~ 100 грн. Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву. Вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим адвокат Глушаниця \~А.Л., в інтересах \~ФОП [PERSON] , в апеляційній скарзі, просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Обґрунтування апеляції складається з такого. По перше, скаржник указує на порушення процедури проведення фактичної перевірки. На його думку, \~приймаючи наказ про проведення фактичної перевірки ФОП [PERSON] , контролюючий орган лише обмежився посиланнями на норми чинного законодавства, в тому числі норми Податкового кодексу України, якими визначено підстави для проведення фактичної перевірки платника податків, однак, при цьому жодним чином не обґрунтував, що саме зумовило необхідність проведення перевірки, наявність (отримання) якої саме інформації стало приводом для її проведення, а також не вказав мету перевірки, що має визначатися з підстав проведення перевірки. По - \~друге, адвокат Глушаниця \~А.Л., обґрунтовуючи протиправність податкового повідомлення \~- рішення № 907514290707 від 28.10.2021 зазначає, що \~обов`язковим елементом складу податкового правопорушення, передбаченого пунктом 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР є факт проведення суб`єктом господарювання, який здійснює розрахункові операції за товари (послуги) розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. На його переконання, \~належним документом, який може підтвердити/спростувати обставини використання суб`єктом господарювання режиму попереднього програмування найменування при продажу підакцизного товару (без зазначення підкатегорії згідно з УКТЗЕД (10 знаків) є відповідний розрахунковий документ. Водночас, як стверджує адвокат Глушаниця \~А.Л., податкова інформація, яка надходить по дротових або бездротових каналах зв`язку у розумінні статті \~2 Закону №265/95-ВР не є належним доказом вчинення позивачем правопорушення, оскільки не відповідає формі та змісту чеків, які виготовляються на РРО, а також не є їх безпосередніми копіями. Оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази дослідження ГУ ДПС у Миколаївській \~області, під час фактичної перевірки, оригіналу чи належної копії чеку, зазначеного в акті перевірки, відсутнє, з боку його довірителя порушення пункту 11 статті 3 \~Закону 265/95-ВР. По третє, \~заявляючи про необґрунтованість податкового повідомлення рішення № 907614290707, адвокат Глушаниця \~А.Л. заявляє, що його довірителем, в належному йому магазині, \~не здійснювалася реалізація алкогольних напоїв. На його думку, є неспроможними твердження посадових осіб контролюючого органу про проведення ними контрольно-розрахункової операції, а саме придбання пива, позаяк відсутні, зокрема, такі документи як акт проведення контрольно-розрахункової операції за місцем реалізації товарів, відеозапис контрольно-розрахункової операції, не зазначено номери грошових купюр, що були використані під час придбання товару, відсутні фото-матеріали, відсутні будь-які пояснення і таке інше. Адвокат вважає, що на користь його правової позиції свідчать правові висновки Верховного Суду викладені в постанові від 31.08.2018 \~у справі № 805/869/16-а. ГУ ДПС у Миколаївській \~області у відзиві на апеляцію вказує на необґрунтованість та безпідставність її доводів, вважає, \~рішення суду першої інстанції \~повинно бути залишено в силі. У відзиві ГУ ДПС у Миколаївській \~області зазначає, що фактична перевірка була проведена на підставі наказу, форма та зміст якого відповідає вимогам підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України. \~ Інші доводи відзиву відтворюють позицію суду першої інстанції, що викладена в рішенні. Фактичні обставини справи. Основним видом діяльності ФОП [PERSON] за КВЕД 47.11. є роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами. ФОП [PERSON] є платнком єдиного податку, група платника -2. ГУ ДПС у Миколаївській \~області в період з 23.09.2021 \~до 01.10.2021 р. на підставі наказу № 1753-п від 17.09.2021 \~провело фактичну перевірку магазину « [INFO] » за адресою: [ADDRESS] , який належить позивачу. Перевірка здійснювалася в присутності ФОП [PERSON] . В ході проведення фактичної перевірки посадові особи контролюючого органу встановили відсутність реєстратора розрахункових операцій (далі - РРО). Роздрібна торгівля, у тому числі і підакцизними товарами \~здійснювалась \~без застосування реєстратора розрахункових операцій. З інформаційно аналітичної довідки щодо діяльності суб`єкта господарювання ФОП [PERSON] випливає наявність в останнього РРО з фіскальним номером 300078246, дата реєстрації в податковому органі \~22.04.2020, дата скасування реєстрації 19.01.2021. Також було встановлено, що ГУ ДПС у Миколаївській \~області видавало \~ФОП [PERSON] ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями №14030312202000093, терміном дії \~з 06.05.2020 \~до 06.05.2021. Дана ліцензія була анульована розпорядженням ГУ ДПС у Миколаївській \~області від 22.01.2021. При проведенні фактичної перевірки, а саме 23.09.2021 о 13:35 \~була проведена контрольно розрахункова операція без застосування реєстратора розрахункових операцій (розрахункової книжки). Так, було \~здійснено продаж пива світлого солодового « [INFO] » \~на розлив в пластикову тару 0,5 л, вміст спирту 4,6% вартістю 35 грн. за один літр без ліцензії на роздрібну торгівлю. Відповідно до акта про ненадання документів 23.09.2021 \~випливає, що на запит контролюючого органу ФОП [PERSON] не надав ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, а також первинні документи (видаткові накладні, товарно транспортні накладні) які підтверджують облік та походження товарів, що знаходилися в місці продажу. До того ж, у зв`язку з відмовою зняття залишків товарно-матеріальних цінностей \~був складений відповідний акт від 23.09.2021 \~№ 1365/14-29-07-07/3076605811. Згідно електронних копі розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані, поданих до органу ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку, ГУ ДПС у Миколаївській \~області встановило, що на порушення вимог пункту 11 статті 3 Закону 265/95-ВР, через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним номером 3000785246, який застосовувався ФОП [PERSON] в магазині «BEER SHOP», проводились розрахункові операції при продажу підакцизного товару без використання режиму програмування, без зазначення в фіскальних чеках коду товарної підкатегорії підакцизних товарів згідно з УКТ ЗЕД. Так, 15.10.2020 \~о 21:34, номер чеку 8046 на загальну суму 78,40 \~грн, через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним номером 3000785246 проведена розрахункова операція з продажу підакцизного товару - 0,76 л. пива «Альт Мюллер», напівтемного, по ціні реалізації 40,00 грн \~за один літр на суму 30,40 грн \~(порядковий номер операції в чеку - 2). У вказаному фіскальному чеку не зазначений код товарної підкатегорії цього пива, \~згідно з УКТ ЗЕД. На підтвердження виявленого порушення відповідач представив скриншот чеку 8046 з аналітичної системи АІС «Податковий блок», почекову інформацію з аналітичної системи АІС «Податковий блок». За результатами фактичної перевірки ГУ ДПС у Миколаївській \~області склало акт від 04.10.2021 р. № 7220/14/29/07/3076605811, в якому зафіксувала \~порушення: - пунктів \~1, 2, 11 статті \~3 Закону 265/95-ВР; - частини \~20 статті \~15 Закону № 481/95 ВР. 28.10.2021, \~за наслідком виявлених порушень, ГУ ДПС у Миколаївській \~області \~прийняло податкові повідомлення рішення: - № 907614290707 \~про застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 17 000 грн (здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями без наявності ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями); - № 907514290707 про застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 5 103,50 грн. (проведення розрахункової операції без застосування РРО (розрахункової книжки), без роздрукування та без видачі особі розрахункового документа, а також проведення розрахункової операції через РРО та/або через програмні РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД). Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції і висновків суду першої інстанції. Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що наявні підстави для задоволення апеляції адвоката Глушаниці А.Л., з огляду на таке. Відповідаючи на перший довід апеляційної скарги про порушення контролюючим органом процедури призначення перевірки, а саме недотримання вимог щодо конкретизації та викладення в наказі про проведення фактичної перевірки правових підстав для його прийняття, колегія суддів звертається до приписів частини 5 статті 308 КАС України, де наголошено, що суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції. За такого правового регулювання та враховуючи, що така підстава позову не була заявлена адвокатом Глушаницею \~А.Л. в суді першої інстанції, \~у суду апеляційної інстанції відсутні підстави її розглядати. Досліджуючи довід апеляції, що належним документом, який може підтвердити/спростувати обставини використання суб`єктом господарювання режиму попереднього програмування найменування при продажу підакцизного товару (без зазначення підкатегорії згідно з УКТЗЕД (10 знаків) є відповідний розрахунковий документ, а не \~податкова інформація, яка надходить по дротових або бездротових каналах, колегія суддів установила таке. Стаття 2 Закону 265/95-ВР надає визначення таким термінам. Так, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно- касовий реєстратор, вбудований контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; Розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуг) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця; Розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну. Згідно з пунктами 1, 2 статті 3 Закону 265/95-ВР \~суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). За приписами абзацу другого пункту 7 статті 3 Закону 265/95-ВР \~суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі), повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані. Пунктом 11 статті 3 Закону 265/95-ВР \~визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості. Відповідно до абзацу 8 пункту \~2 розділу ІІ \~Положення про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі Положення №13 ) до обов`язкових реквізитів чека віднесено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених законодавством). Тобто у розрахунковому документі, який створюється РРО при проведенні розрахункових операцій з продажу підакцизних товарів, має відображатися такий обов`язковий реквізит як «код УКТ ЗЕД». Пунктом 7 статті 17 \~Закону 265/95-ВР \~встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості. Таким чином, відповідальність згідно пункту 7 статті 17 Закону 265/95-ВР \~настає виключно у випадку відсутності у розрахунковому документі, який видається покупцю коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Контролюючий орган доводить обґрунтованість своїх висновків щодо порушення ФОП [PERSON] пункту 11 статті 3 \~\~Закону 265/95-ВР \~єдиним доказом - витягом з бази АІС ДПС України у форматі таблиці з розділами щодо дати і часу операції, номера \~та типу чеку, порядкового номеру операції в часі, назви товару, його ціни, кількості, суми операції, загальної суми чеку, універсального ідентифікатора чеку. Дослідивши вказану таблицю, колегія суддів установила, що за номером чеку 8046 на загальну суму 78,40 грн, через реєстратор розрахункових операцій з фіскальним номером 3000785246 проведена розрахункова операція з продажу підакцизного товару - 0,76 л. пива «Альт Мюллер» напівтемного на суму 30,40 грн (порядковий номер операції в чеку - 2). У розділі таблиці код УКТ ЗЕД відсутні інформація. Колегія суддів погоджується з доводами адвоката Глушаниці \~А.Л., що виходячи із визначення розрахункового документа, викладеного у статті 2 Закону №265/95-ВР, належним документом, який може підтвердити/спростувати обставини виявленого під час перевірки правопорушення, є відповідний розрахунковий документ (видається покупцю) або його копія, що знаходиться як в фіскальній пам`яті РРО, так і на серверах ДПС, куди скеровується в автоматичному режимі. Отож, надана контролюючим органом таблиця не є належним та достатнім доказом \~достовірно встановити обставини, які контролюючий орган описує в акті фактичної перевірки як достеменно ним встановлені, а надалі кваліфікує як порушення суб`єктом господарювання вимог Закону 265/95-ВР . Окрім того, колегія суддів враховує, що податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах, носить виключно інформативний характер не є належним доказом в розумінні процесуального закону. Окрім того, колегія суддів констатує, що \~додатки до акта перевірки не містять копії фіскального чека, про якій мова йшла вище. Разом з тим, такий чек контролюючий орган міг би отримати у встановлений законом спосіб, зокрема, \~шляхом роздрукування з баз даних ДПС. Зважаючи на викладене, колегія суддів \~наголошує, що висновки про відсутність коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД \~не ґрунтуються на об`єктивному дослідженні доказової бази. За таких обставин справи та правового регулювання, колегія суддів вважає, що податкове повідомлення рішення № 907514290707 в частині \~застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 5 \~100 грн (проведення розрахункової операції через РРО та/або через програмні РРО для підакцизних товарів без використання режиму програмування коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД) є протиправним та підлягає в цій частині скасуванню. Аналогічне правозастосування у подібних правовідносинах зроблено Верховним Судом \~у постанові від 05.07.2021 \~у справі № 825/951/17. Адвокат Глушаниця \~А.Л. \~також стверджує, що \~його довірителем, в належному йому магазині, \~не здійснювалася реалізація алкогольних напоїв. На його думку, є неправдивими відомості, вказані в акті фактичної перевірки про проведення контрольної розрахункової операції, адже з цього приводу, відсутні \~документи, зокрема, \~акт проведення контрольно-розрахункової операції за місцем реалізації товарів, відеозапис контрольно-розрахункової операції, не зазначено номери грошових купюр, що були використані під час придбання товару, відсутні фото-матеріали, а також відсутні будь-які пояснення і таке інше. Аналізуючи наведене, колегія суддів звертається до приписів Закону 265/95-ВР та Податкового кодексу України. Так, відповідно до \~\~статті 2 Закону 265/95-ВР \~\~розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця. Підпункт 20.1.11 пункту 20.11 статті 20 Податкового кодексу України , що контролюючи органи мають право. проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів. Колегія суддів вважає правильним довід адвоката Глушаниці \~А.Л., \~що \~проведення контролюючим органом контрольної розрахункової операції \~повинно бути зафіксовано відповідними доказами. Зокрема, це може бути \~\~\~акт, складений \~за результатами проведення контрольної розрахункової операції, де зазначено \~відомості про посадову особу фіскального органу, яка здійснила контрольну розрахункову операцію, а \~також акт про повернення товару позивачу та акт отримання та повернення коштів для здійснення контрольної розрахункової операції у \~суб`єкта господарювання. Висновуючи з викладеного, колегія суддів зазначає, що податкове повідомлення рішення № 907514290707 в частині \~застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 3,50 грн \~за проведення розрахункової операції \~без застосування РРО, є протиправним та підлягає скасуванню. Вирішуючи питання чи є в діях ФОП [PERSON] порушення частини 20 статті 15 Закону № 481/95 ВР, а саме, роздрібна торгівля алкогольними напоями без наявності ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями, колегія суддів дійшла таких висновків. Відповідно до статті 1 Закону № 481/95 ВР ліцензія (спеціальний дозвіл) - документ державного зразка, який засвідчує право суб`єкта господарювання на провадження одного із зазначених у цьому Законів видів діяльності протягом визначеного строку. Статтею 15 даного Закону \~визначено, що роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами, або рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю. Відповідно до статті 17 Закону № 481/95 ВР, за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством. Абзацом 7 статті 17 зазначеного Закону передбачено, що у разі здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями або тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без наявності ліцензії до суб`єктів господарювання застосовуються санкції у вигляді штрафу - 200 відсотків вартості отриманого товару, але не менше 17000,00грн. Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що відповідальність \~за дане правопорушення наступає тільки у випадку здійснення суб`єктом господарювання роздрібної торгівлі алкогольними напоями без наявності ліцензії. Як випливає з матеріалів справи, ФОП [PERSON] не заперечує відсутність у нього ліцензій на роздрібну торгівлю алкогольними напоями, проте не погоджується з тим, що здійснював продаж алкогольних напоїв. Аналіз доказів, що надані контролюючим органом не доводять \~обставин \~здійснення позивачем продажу алкогольних напоїв. Суд першої інстанції помилково вважав, що продаж позивачем алкогольних напоїв без ліцензії на роздрібну торгівлю підтверджується окрім акта перевірки, \~запитом контролюючого органу про надання документів, \~в якому міститься і вимога про надання ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, актом про ненадання документів до перевірки, актом відмови зняття фактичних залишків товарно-матеріальних цінностей від 23.09.2021 № 1365/14-29-07-07/3076605811. Жоден із перелічених, вище, судом першої інстанції документів не підтверджує \~реалізацію ФОП [PERSON] алкогольних напоїв. У цьому аспекті, суд апеляційної інстанції зазначає, що податкове повідомлення рішення № 907614290707 \~про застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 17 000 грн (здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями без наявності ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями) є протиправним та підлягає скасуванню. Узагальнюючи викладене, колегія суддів вважає, \~що відповідно до пункту 2 частини 1 статті 317 КАС України \~наявні підстави для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення, оскільки \~обставини, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими є недоведеними. Щодо розподілу судових витрат слід указати таке. Частина 1 статті 139 КАС України передбачає, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Оскільки позов підлягає задоволенню, суд апеляційної інстанції вважає необхідним повернути ФОП [PERSON] сплачений судовий збір за подання позову та апеляційної скарги на загальну суму 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Миколаївській області. Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом. Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково. Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Результат розгляду: granted