Рішення адміністративного суду від 2022-04-15 00:00:00+03

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ 1.1. Короткий зміст позовних вимог Фермерське господарство «Еден-2012» (надалі також - Позивач, ФГ «Еден-2012») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (надалі також - Відповідач), в якому просило: - визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 11 листопада 2020 року № 3493 про відповідність Фермерського господарства «Еден-2012» критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; - зобов`язати Головне управління ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі виключити фермерське господарство «Еден-2012» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. 1.2. Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року адміністративний позов ФГ «Еден-2012» задоволено в повному обсязі. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 11 листопада 2020 року № 3493 про відповідність фермерського господарства «Еден-2012» критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі виключити фермерське господарство «Еден-2012» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. Стягнуто з Головного управління ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі на користь фермерського господарства «Еден-2012» судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн, шляхом безспірного списання. Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Херсонській області, АР Крим та місті Севастополі залишено без задоволення, рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року - без змін. Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про те, що контролюючим органом порушено процедуру та порядок прийняття спірного рішення. 1.3. Короткий зміст касаційної скарги та відзиву на неї Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Відповідач звернувся з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року і направити справу на новий судовий розгляд до суду першої інстанції. Позивач не скористався правом надіслати письмовий відзив на касаційну скаргу. 2. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ Як свідчать обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій, рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11 листопада 2020 року №3493 встановлено відповідність Позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, із зазначенням, що, використовуючи бази даних ДПС України, аналізу ЄРПН встановлено придбання ФГ «Еден-2012» товарів з метою формування реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ для реєстрації податкових накладних щодо реалізації сільськогосподарської продукції з метою розповсюдження сумнівного податкового кредиту. Вказане рішення було прийнято у зв`язку із отриманою в ході аналізу баз даних ДПС України податковою інформацією. 3. ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ 3.1. Доводи Відповідача (особи, яка подала касаційну скаргу) Вважаючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухваленими без дотримання вимог законності та обґрунтованості, Відповідач у касаційній скарзі стверджує, що судами при вирішенні спору належним чином не оцінено отриману у ході прийняття спірного індивідуального акта інформацію, яка вказує по відповідність Позивача критеріям ризиковості. Вказуючи про допущення судом апеляційної інстанції порушень норм процесуального права Відповідач вважає, що апеляційний розгляд в порядку письмового провадження здійснено в порушення вимог Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також - КАС України), адже представник Відповідача на виконання вимог статті 195 КАС України був присутнім в судовому засіданні Херсонського окружного адміністративного суду, однак у зв`язку із неналежною якістю зображення провести судове засідання не було можливості. 4. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 4.1. Оцінка доводів учасників справи і висновків суду апеляційної інстанції Переглядаючи судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряючи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів зазначає таке. В межах цієї справи правовідносини стосуються правомірності судом апеляційної інстанції переходу до розгляду справи в письмовому провадженні, якщо її розгляд попередньо було призначено в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, а технічні неполадки не надали можливості забезпечити належну якість зображення відповідного відеозв`язку. Як підтверджується матеріалами справи, суд першої інстанції розглянув справу в порядку загального провадження. Ухвалою від 7 вересня 2021 року П`ятий апеляційний адміністративний суд призначив справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження на 12 жовтня 2021 року. 5 жовтня 2021 року на адресу П`ятого апеляційного адміністративний суду від Відповідача надійшло клопотання щодо розгляду справи в режимі відеоконференції. Ухвалою від 7 жовтня 2021 року П`ятий апеляційний адміністративний суд це клопотання Відповідача задовольнив, поклавши забезпечення проведення відеоконференції на Херсонський окружний адміністративний суд. Як підтверджується відеозаписом на диску (том 2, а.с.71), поясненнями представника Відповідача, наведеними у касаційній скарзі, у зв`язку із неможливістю налагодити відеозв`язок та відповідно встановити особу представника Відповідача суд апеляційної інстанції дійшов висновку про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження. При цьому, за змістом відеозапису судового засідання, звук під час судового розгляду в режимі відеоконференції був належної якості, однак була відсутня передача зображення зі сторони Херсонського окружного адміністративного суду. Крім того, як зазначено в протоколі судового засідання в режимі відеоконференції (том 2, а.с. 67-70) конференцію розпочато об 16 год 11 хв 17 сек, а суд прийняв рішення щодо розгляду справи в режимі відеоконференції о 16 год 13 хв 45 сек. Надаючи правову оцінку процесуальним діям суду апеляційної інстанції щодо розгляду справи в порядку письмового провадження, суд звертає увагу на таке. Відповідно до частини першої статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). При цьому, зміст наведеної норми наявність технічних несправностей при забезпеченні права особи брати участь в режимі відеоконференції в приміщенні суду не визначена законодавцем як підстава для розгляду справи в порядку письмового провадження. В межах цієї справи Відповідачем заявлено щодо розгляду справи апеляційним судом за його участю, розгляд справи в суді першої інстанції здійснювався в порядку загального провадження, а відтак зважаючи на положення частини першої статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції міг здійснити розгляд справи в порядку письмового провадження у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання. Перевіряючи наявність зазначеної передумови, варто зазначити, що питання щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції врегульовані положеннями статті 195 КАС України. Зміст цієї норми розрізняє можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції як поза приміщеннями суду, так і в приміщенні суду. Так, згідно із частиною шостою статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом. Відповідно до частини десятої статті 195 КАС України суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників. Як передбачено частиною одинадцятою статті 195 КАС України використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи (частина дванадцята статті 195 КАС України). Наділення законодавцем учасників справи правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду переслідувало насамперед таку мету, як реалізація принципу забезпечення права на доступ до правосуддя та надання змоги реалізовувати надані сторонам процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, у разі неможливості з`явитися в приміщення суду, в якому відбувається відкрите судове засідання з підстав територіальної віддаленості суду, відсутності фінансової можливості прибути, тощо. Законодавцем передбачено право учасників справи, зокрема, на участь у судових засіданнях, що в свою чергу відповідає основним засадам адміністративного судочинства, таким як, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Європейський суд з прав людини досить часто посилається на принцип рівності перед законом і судом у своїх рішеннях, при тому, що засади рівності і змагальності у судовому процесі виведені ним із принципу верховенства права, якому підпорядкована вся Конвенція, та є складовою права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції. Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони («Надточій проти України» (Nadtochiy v. Ukraine, заява № 7460/03), рішення від 15 травня 2008 року. Так, якість зображення та звуку під час судового розгляду в режимі відеоконференції є основною умовою гарантування прав учасників процесу та дотримання принципів здійснення правосуддя, зокрема принципу гласності та відкритості. Технічні критерії відеозв`язку під час судового засідання, зокрема якість зображення та звуку, можуть ставити сторони у невигідне положення. При цьому, забезпечення належної якості зображення та звуку та можливостей чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки при судовому розгляді справи в режимі відеоконференції в приміщенні суду, виходячи із положень частини одинадцятої статті 195 КАС України, покладено саме на суд, а не учасників справи. Саме тому з метою забезпечення судом відповідних гарантій учасників судового процесу КАС України у разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, передбачена можливість оголошення перерви у судовому процесі, або відкладення судового розгляду зокрема, до усунення технічних несправностей відеозв`язку у разі незадовільної якості зображення і звуку. Разом з тим, суд апеляційної інстанції, встановивши обставини щодо неналежної якості відеозв`язку, не відклав. Суд звертає увагу на те, що вирішення питання щодо технічних несправностей відеоконференцій, пов`язаних із невідображенням зображення, в деяких випадках може бути усунений протягом розумного проміжку часу. В межах цієї справи Херсонський окружний адміністративний суд не заперечував об`єктивної можливості усунення таких технічних несправностей, намагаючись їх виправити, що слідує із відеозапису судового засідання. Натомість судове засідання у суді апеляційної інстанції від початку з`єднання із Херсонським окружним адміністративним судом та виявлення несправностей до моменту ухвалення судом рішення щодо розгляду справи в порядку письмового провадження тривало близько 2,5 хвилин, що загалом свідчить про надання судом апеляційної інстанції надто короткого часу для можливості усунути технічні несправності, пов`язані із непередачею зображення, суду, що забезпечував організацію проведення відеоконференції. При цьому, згідно з положеннями частини десятої статті 195 КАС України обов`язок перевірки явки та встановлення осіб, що з`явилась а також їх повноваження покладено саме на суд, який забезпечує проведення відеоконференції. Як підтверджується відеозаписом судового засідання суду апеляційної інстанції, Херсонський окружний адміністративний суду, як суд, який забезпечував проведення відеоконференції, не вказував про неприбуття представника Відповідача у судове засідання суду, а відтак у П`ятого апеляційного адміністративного суду не було правових підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження. Суд апеляційної інстанції, перейшовши до розгляду справи в письмовому провадженні фактично у межах цієї справи ризики технічних несправностей щодо зображення поклав на Відповідача. Резюмуючи вищевикладене в комплексі та взаємозв`язку, враховуючи наявність передбаченої законодавцем процесуальної можливості відкласти розгляд справи на іншу дату, Суд вважає, що у провадженні, яке розглядається, важливі процесуальні гарантії не були забезпечені П`ятим апеляційним адміністративним судом, а процесуальні недоліки, у світлі обставин справи, є достатньо серйозними, щоб піддати сумніву справедливість провадження. Розглянувши доводи касаційної скарги проаналізувавши правильність застосування норм процесуального права, колегія суддів вважає, що судом апеляційної інстанції порушено норми процесуального права, що призвело до порушення гарантованих та передбачених процесуальних законодавством прав Відповідача. При цьому, інші доводи касаційної скарги Судом не розглядались, з огляду на наявність імперативної норми щодо необхідності скасування у даному випадку судового рішення суду апеляційної інстанції з направленням справи на новий розгляд. 4.2. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб. Відповідно до пункту 3 частини третьої, частини четвертоїстатті 353 КАС Українипорушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. Колегія суддів вважає, що порушення норм процесуального та матеріального права, допущені судом апеляційної інстанції, дають підстави для направлення справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Результат розгляду: partial