Рішення адміністративного суду від 2022-01-13 00:00:00+02

31 грудня 2021 року [PERSON] здав на пошту позов до Київської митниці Державної митної служби України, в якому вказує, що 23 листопада 2021 року на його адресу надійшов лист з протоколом від 05 листопада 2021 року №4211/10000/21 про порушення митних правил, передбачених ч. 4 ст. 469 МК України, складеним відносно нього інспектором відділу митного оформлення №2 митного поста «Київ-Центральний» Київської митниці [PERSON] . Підставою для складання вказаного протоколу стало те, що автомобіль NISSAN X-TRAIL, реєстр. номер [NUMBER] , який на праві власності належав юридичній особі-нерезиденту МС «Автолегіонас», зареєстрованій у Литовській Республіці, юридичне представництво інтересів якої він раніше здійснював та на підставі доручення якої 18 липня 2018 року на вказаному автомобілі здійснив транзитний в`їзд на територію України з метою виконання договірних зобов`язань перед вказаною особою та подальшого виконання їх на території Російської Федерації, 17 серпня 2021 року був оформлений на митниці іншим громадянином [PERSON] у порядку Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового спрощення митного оформлення транспортних засобів, ввезених на митну територію України». Вказаний автомобіль [PERSON] ним не передавався. У липні 2018 року під час прямування до кордону з Російською Федерацію зазначений автомобіль вийшов з ладу та деякий час перебував на ремонті, у зв`язку з чим ним було порушено строки транзитного перевезення, про що повідомлено представника МС «Автолегіонас» в Україні. На письмову вимогу останнього через припинення договору доручення 20 жовтня 2018 року він повернув автомобіль власнику разом з реєстраційним свідоцтвом і раніше виданим дорученням. 21 лютого 2019 року під час пішого проходження митного контролю щодо нього було складено протокол про порушення митних правил, а 20 березня 2019 року прийнято постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 470 МК України з накладенням штрафу в розмірі 8500 грн., який він повністю сплатив. Вказані пояснення разом з вказівкою, що ч. 4 ст. 470 МК України не діяла на час повернення автомобіля власнику, він надіслав Київській митниці. 09 грудня 2021 року йому не вдалося зв`язатися за допомогою «Skype» з Київською митницею. 24 грудня 2021 року з Київської митниці надійшла постанова про порушення митних правил №4211/10000/21 від 09 грудня 2021 року, прийнята заступником начальника Київської митниці про притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч. 4 ст. 469 МК України, та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 34000 грн. Посилаючись на викладені обставини, позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил №4211/10000/21 від 09 грудня 2021 року. Ухвалою судді Білопільського районного суду Сумської області від 05 січня 2022 року задоволено клопотання позивача та поновлення строк для звернення з адміністративним позовом до суду, відкрито провадження в справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити (а. с. 37). Представник відповідача Київської митниці в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а. с. 33, 34 зв.). Про причини неявки суд не повідомив, відзиву не подав, своїм правом на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не скористався. 12 січня 2022 року від відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому останній, посилаючись на ч. 5 ст. 162 КАС України, вказує, що строк на подачу відзиву не може бути меншим 15 днів (а. с. 34). Дослідивши вказане клопотання суд дійшов наступного висновку. Особливості провадження в справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені ст. 286 КАС України, відповідно до ч. 1 якої суд розглядає справу в десятиденний строк з дня відкриття провадження в справі. Отже, для розгляду цієї категорії спорів встановлені скорочені строки розгляду позовних заяв. Так, ч. 5 ст. 162 КАС України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі. У той же час, у ч. 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Положеннями ст. 269 КАС України не визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, водночас, строк для подання відзиву не може бути більшим ніж строк для розгляду справи. З огляду на викладене, клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку для надання відзиву до 15 днів задоволенню не підлягає. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, 12 листопада 2021 року Київською митницею Державної митної служби України направлено [PERSON] лист, в якому повідомлялося, що розгляд справи про порушення ним митних правил №4211/10000/21 призначено до розгляду на 09 грудня 2021 року о 10 годині 30 хвилин в Київській митниці. У листі роз`яснено, що в разі продовження карантинних заходів розгляд справи відбудеться за допомогою комунікаційного засобу «Skype», адреса виклику «Київська митниця» (а. с. 11). До вказаного листа було додано протокол про порушення митних правил №4211/10000/21, складений 05 листопада 2021 року державним інспектором відділу митного оформлення №2 митного поста «Київ-Центральний» Київської митниці Овдієнко Б.В. про порушення [PERSON] митних правил, передбачених ч. 4 ст. 469 МК України (а. с. 12-13). У відповідь на вказаний лист [PERSON] надіслав Київській митниці письмові пояснення, які він також виклав у позовній заяві, та наявні в нього документи на підтвердження своєї позиції. Пояснення [PERSON] надійшли до Київської митниці 05 грудня 2021 року (а. с. 14-17, 28). 09 грудня 2021 року заступником начальника Київської митниці Михалевичем А. ухвалена постанова про визнання [PERSON] винуватим у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч. 4 ст. 469 МК України, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 34000 грн., відповідно до якої: «17 серпня 2021 року у відділі митного оформлення №2 митного поста «Київ-Центральний» Київської митниці за митною декларацією типу ІМ 40 АА №UA 100150/2021/384202 громадянкою України [PERSON] на підставі Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового спрощення митного оформлення транспортних засобів, ввезених на митну територію України» від 15 квітня 2021 року №1403-ІХ оформлений транспортний засіб марки NISSAN X-TRAIL, № кузова [NUMBER] . До митного оформлення вказаного транспортного засобу наданий договір купівлі-продажу автомобіля від 10 серпня 2021 року б/н, де покупцем є [PERSON] . Відповідно до інформації електронної бази даних АСМО «Інспектор» транспортний засіб марки NISSAN X-TRAIL, № кузова [NUMBER] , р/н [NUMBER] , ввезений на митну територію України 18 липня 2018 року громадянином України [PERSON] у зоні діяльності Чернігівської митниці Держмитслужби в режимі транзит терміном до 10 діб та повинен бути доставлений у митний орган призначення до закінчення строку, визначеного ст. 95 МК України. Відповідно до інформації, що міститься в електронній базі даних АСМО «Інспектор», розділі «журнал пункту пропуску», факт вивезення транспортного засобу марки NISSAN X-TRAIL, № кузова [NUMBER] , відсутній. Отже, громадянин України [PERSON] передав вищезазначений транспортний засіб на території України іншій особі, чим порушив вимоги ст. 380 МК України. Таким чином, у діях громадянина України [PERSON] вбачаються ознаки порушення митних правил, передбачених ч. 4 ст. 469 МК України, а саме: передача транспортного засобу особистого користування, тимчасово ввезеного на митну територію України, у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не ввозила такий транспортний засіб на митну територію України». Зазначену постанову [PERSON] отримав поштою 24 грудня 2021 року (а. с. 10, 25-26). Також судом встановлено, що 18 липня 2018 року юридична особа-нерезидент МС «Автолегіонас», зареєстрована в Литовській Республіці, видала громадянину України [PERSON] доручення, яким уповноважила останнього представляти інтереси товариства перед фізичними та/або юридичними особами, державними органами всіх рівнів на території України, Росії, Білорусії, Молдови, всіх країн Європейського союзу, а також розпоряджатися переданим товариством транспортним засобом марки NISSAN, моделі X-TRAIL, 13 червня 2006 року випуску, VIN [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , який на праві приватної власності належить товариству, для чого [PERSON] має право керувати транспортним засобом з правом виїзду за кордон, ввозити, вивозити, транспортувати транспортний засіб по території зазначених країн, страхувати транспортний засіб, проводити його технічний огляд та ремонт. Строк вказаної довіреності був встановлений до 18 липня 2019 року (а. с. 18). Як було зазначено у вказаній вище постанові в справі про порушення митних правил №4211/10000/21 від 09 грудня 2021 року відповідно до інформації електронної бази даних АСМО «Інспектор» транспортний засіб марки NISSAN X-TRAIL, № кузова [NUMBER] , р/н [NUMBER] , ввезений на митну територію України 18 липня 2018 року громадянином України [PERSON] у режимі транзит терміном до 10 діб. З письмової вимоги про повернення майна приватної власності з чужого володіння вбачається, що у зв`язку з фактичним припиненням дії договору від 15 липня 2018 року про надання юридичних послуг, припиненням довіреності на автомобіль від 18 липня 2018 року [PERSON] на вимогу MB «Autolegionas» 20 жовтня 2018 року повернув останній через її представника [PERSON] автомобіль NISSAN, реєстр. номер [NUMBER] , реєстраційне свідоцтво на автомобіль та довіреність від 18 липня 2018 року (а. с. 20). 21 лютого 2019 року державним інспектором митного поста «Білопілля» Сумської митниці ДФС Саєнко В.І. складено протокол про порушення митних правил №0197/80500/19, в якому зазначено, що 21 лютого 2019 року о 13 годині 30 хвилин громадянин України [PERSON] зайшов пішоходом у зону митного контролю пункту пропуску «Рижівка» митного поста «Білопілля» Сумської митниці ДФС у напрямку «вихід» з України. Під час митного оформлення останнього було спрацювання АСАУР щодо невивезення транспортного засобу NISSAN X-TRAIL, державний номер [NUMBER] . Даний автомобіль був ввезений на митну територію України в режимі «транзит» 18 липня 2018 року о 21 годині 41 хвилина в пункті пропуску «Нові Яриловичі» Чернігівської митниці та по теперішній час не вивезений за межі митного кордону України згідно з базою даних ЄАІС. Таким чином громадянином [PERSON] був перевищений строк доставки товарів, що перебувають під митним контролем до митного органу призначення, встановлений ст. 91 МК України. Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України (а. с. 21). Частина 4 ст. 469 МК України передбачає відповідальність за передачу транспортного засобу особистого користування, тимчасово ввезеного на митну територію України чи поміщеного у митний режим транзиту, у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи не поміщувала його у митний режим транзиту, за винятком випадків, коли в транспортному засобі знаходиться особа, яка безпосередньо ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи поміщувала його у митний режим транзиту, а так само використання такого транспортного засобу для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні. Санкція вказаної норми передбачає накладення стягнення у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Як вже було зазначено вище зміст виявленого митним органом порушення полягає в тому, що позивач здійснив ввезення автомобіля на митну територію України, а в подальшому було укладено договір купівлі-продажу цього автомобіля, в якому покупцем є [PERSON] . Проте, відповідачем не встановлено коли та за яких обставин відбулася передача транспортного засобу, не з`ясовано хто є продавцем. Встановлення зазначеної обставини має істотне значення для вирішення питання щодо наявності підстав для притягнення позивача до відповідальності за ч. 4 ст. 469 МК України, адже вказана норма права була введена в дію вже після ввезення [PERSON] відповідного автомобіля на митну територію України. Так стаття 469 МК України була доповнена вказаною частиною згідно з пунктом 7 розділу І Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» №2612-VIII від 08 листопада 2018 року. У пункті 1 Прикінцевих положень вказаного Закону України визначено, що він набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім, зокрема, пункту 7 розділу І цього Закону, який набирає чинності через 180 днів з дня, наступного за днем опублікування цього Закону. Зазначений Закон було опубліковано 24 листопада 2018 року, тобто він набрав чинності 25 листопада 2018 року, окрім деяких його положень, зокрема, пункту 7 розділу І. 16 травня 2019 року прийнято Закон України №2725-VIII, яким внесені зміни до Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» №2612-VIII від 08 листопада 2018 року, зокрема, до пункту 1 Прикінцевих положень вказаного Закону та визначено, що, серед іншого, пункт 7 розділу І вказаного Закону набирає чинності через 270 днів з дня, наступного за днем його опублікування, тобто 24 серпня 2019 року. Таким чином, положення ч. 4 ст. 469 МК України почали діяти з 24 серпня 2019 року. Як було встановлено судом, [PERSON] передав ввезений ним на територію України в режимі «транзит» транспортний засіб NISSAN X-TRAIL, реєстр. номер [NUMBER] , представнику власника транспортного засобу іноземної юридичної особи MB «Autolegionas», яка уповноважила його на використання вказаного автомобіля, 20 жовтня 2018 року. Дручення від 18 липня 2018 року, якою [PERSON] було уповноважено керувати транспортним засобом з правом виїзду за кордон, була відкликана, крім того її було видано на строк до 18 липня 2019 року (а. с. 18, 20). Згідно з ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Таким чином, особа не може бути притягнута до відповідальності за вчинення дій, які на момент їх вчинення не становили складу правопорушення, внаслідок відсутності норми права, яка встановлювала б міру відповідальності за вчинення відповідних дій. Порушення митних правил, передбачене ч. 4 ст. 469 МК України, не є триваючим, адже є вчиненим у момент передачі транспортного засобу іншій особі без дотримання вимог ч. 5 ст. 380 МК України. У той же час особа не може бути притягнута до відповідальності за вчинення дій, які на той момент не становили складу адміністративного правопорушення внаслідок відсутності відповідної норми права. В оскаржуваній постанові про порушення митних правил зазначено, що [PERSON] набула у власність автомобіль NISSAN X-TRAIL на підставі договору купівлі-продажу від 10 серпня 2021 року б/н, однак, не зазначено, хто був продавцем за цим договором, чи був це саме позивач. Крім того, у постанові взагалі не зазначено дати вчинення правопорушення. При цьому суд враховує, що відповідно до доручення від 18 липня 2019 року позивач не мав права відчужувати вказаний вище автомобіль, у зв`язку з чим у суду виникають обґрунтовані сумніви, що продавцем у договорі купівлі-продажу від 10 серпня 2021 року вказаний саме [PERSON] (а. с. 18). Також необхідно зазначити, що згідно з ч. 1 ст. 70 МК України з метою застосування законодавства України з питань митної справи запроваджуються митні режими, серед яких такі, як транзит та тимчасове ввезення. Відповідно до ч. 1 ст. 90, ч. 1 ст. 95 МК України транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома митними органами України або в межах зони діяльності одного митного органу без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності. Для автомобільного транспорту строк транзитного перевезення становить 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб). Згідно зі ст. 103 МК України тимчасове ввезення - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари, транспортні засоби комерційного призначення ввозяться для конкретних цілей на митну територію України з умовним повним або частковим звільненням від оподаткування митними платежами та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності і підлягають реекспорту до завершення встановленого строку без будь-яких змін, за винятком звичайного зносу в результаті їх використання. Стаття 380 МК України, про порушення вимог якої зазначено як в протоколі, так і в постанові про порушення митних правил, що стало підставою для притягнення до відповідальності за ч. 4 ст. 469 МК України, встановлює особливості саме тимчасового ввезення громадянами транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення на митну територію України. Особливості ввезення громадянами транспортних засобів особистого користування з метою транзиту через митну територію України, як це здійснив [PERSON] , про що зазначено, як в протоколі, так і в постанові про порушення митних правил, визначені в ст. 381 МК України. Частиною 3 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність. Завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (ч. 1 ст. 486 МК України). Провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення. Окремі процесуальні дії у справі про порушення митних правил можуть вчинятися посадовими особами, уповноваженими складати протоколи про порушення митних правил відповідно до статті 490 цього Кодексу, а у випадку, передбаченому статтею 518 цього Кодексу, - також посадовими особами іншого митного органу (ч. 1 ст. 493 МК України). Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 498 МК України особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у митному органі або суді мають право, серед іншого, бути присутніми під час розгляду справи у митному органі та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення. Частинами 1, 4 ст. 526 МК України передбачено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Статтею 531 МК України передбачено, що підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом. Як зазначив у позові [PERSON] у визначений у протоколі про порушення митних правил час для розгляду справи та спосіб, визначений самим митним органом, він намагався за допомогою «Skype» зв`язатися з Київською митницею, але це йому не вдалося, у зв`язку з чим було порушено його право на участь у розгляді справи відносно нього та право на захист від обвинувачення. Вказані доводи позивача відповідачем спростовані не були. Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України). Таким чином, саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, покладено обов`язок доказування правомірності притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил, у тому числі наявності в його діях порушення ст. ст. 380, 469 МК України, належного забезпечення права [PERSON] на участь у розгляді його справи. Всупереч вказаним вимогам, відповідач вказаного обов`язку не виконав. Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено. З огляду на викладене, враховуючи, що відповідачем не з`ясовано кому та коли позивач передав автомобіль NISSAN X-TRAIL, у кого придбала автомобіль [PERSON] , позовні вимоги [PERSON] слід задовольнити та скасувати постанову про порушення митних правил №4211/10000/21 від 09 грудня 2021 року, а провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити. У правовій позиції, викладеній в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року в справі №543/775/17, зазначено, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення в розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи викладене, те, що позов було здано на пошту 31 грудня 2021 року, з огляду на положення ст. 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної митної служби України на користь [PERSON] необхідно стягнути 454 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Результат розгляду: granted