Рішення адміністративного суду від 2023-04-25 00:00:00+03

ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» \~звернулося до суду з вимогами \~визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Дніпропетровській області №7430353/44286651 від 05.10.2022 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної № 13 від 10.05.2022 року та \~зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкову накладну № 13 від 10.05.2022 року. Позиція позивача обґрунтовується тим, що за результатами надіслання для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №13 від 10.05.2022 року, отримано квитанцію про зупинення реєстрації вказаної податкової накладної, оскільки, відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим запропоновано надати пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної в ЄРПН. Позивачем були надані контролюючому органу пояснення та повний пакет копій первинних документів, що підтверджують реальність господарських операцій між позивачем та його контрагентами. Однак, рішеннями комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було відмовлено у реєстрації податкової накладної №13 від 10.05.2022 року у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. \~ Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2023 року у задоволені позову відмовлено. З апеляційною скаргою на рішення суду звернувся позивач, в обґрунтування якої зазначає ті ж самі обставини, якими обґрунтовані підстави позову. Учасники справи у судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Крім того, апелянтом заявлено клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Під час апеляційного перегляду справи встановлено, що станом на 09.05.2022 року між ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» (постачальник) укладено договір поставки №09/05/2022 з ПРИВАТНОЮ АГРОПРОМИСЛОВОЮ ФІРМОЮ «ВОЛЯ» (покупець), за яким Постачальник зобов`язується поставити Покупцю, а Покупець прийняти та своєчасно оплатити засоби захисту рослин та мікродобрива та насіння с/г культур у погодженому Сторонами асортименті. За умовами договору Покупець здійснює оплату у розмірі 100 % від загальної вартості товару в безготівковій формі на поточний рахунок постачальника не пізніше 3-х банківських днів з моменту поставки Товару. Додатком № 01 від 09.05.2022 року до договору поставки № 09/05/2022 від 09.05.2022 року ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» та ПРИВАТНОЮ АГРОПРОМИСЛОВОЮ ФІРМОЮ «ВОЛЯ» було погоджено поставку насіння соняшника Чілайс на суму 140 800,03 грн., в т.ч. ПДВ 17 291,23 грн. 09.05.2022 року ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» виписало рахунок №70. 09.05.2022 року ПРИВАТНА АГРОПРОМИСЛОВА ФІРМА «ВОЛЯ» в безготівковому порядку здійснило на користь ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» часткову оплату у розмірі 42 240,00 грн., в т.ч. ПДВ 20% =7 040,00 грн., згідно рахунку №70., що потверджується платіжним дорученням №89. 10.05.2022 року ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» та ПРИВАТНОЮ АГРОПРОМИСЛОВОЮ ФІРМОЮ «ВОЛЯ» складено видаткову накладну №00056 від 10.05.2022 року про поставку насіння соняшника. 10.05.2022 року позивачем складено та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №13 на загальну суму 140 800,03 грн., в т.ч. ПДВ 17 291,23 грн. 12.07.2022 року від автоматизованої системи «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України надійшла квитанція №912121257946, з якої вбачається, що документ (податкова накладна № 13 від 10.05.2022 року) прийнято, реєстрація зупинена. Підставами для зупинення реєстрації податкових накладних контролюючим органом вказано: відповідно до п.201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК №13 від 10.05.2022 року, в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. 03.10.2022 року позивачем направлено пояснення для розгляду питання прийняття Комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких зупинено №1, до якого долучено 12 документів. Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №7430353/44286651від 05.10.2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної №13 від 10.05.2022 року у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, складених з порушенням законодавства, а саме, у зв`язку з наявністю ризикових операцій. В Рішенні підставою відмови зазначено, що згідно наданих платником податку копій документів, придбання насіння соняшнику «Чілайс» здійснено у ТОВ «ПРОДУКТИ ОТ ЖЕЖЕ» (код 43875351), якого 27.09.2022 включено до переліку ризикових платників податків. ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» включено до переліку ризикових платників податків 06.07.2022 року (Рішення ГУ ДПС у Київській області). \~\~ Не погодившись із рішеннями Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з цим позовом. Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції виходив з того, що у встановленому порядку ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» не було надано до комісії регіонального рівня документів, на спростування наявної в податковому органі інформації про відповідність платника податку - позивача критеріям ризиковості платника податку. Також, позивачем не було оскаржено рішення комісії з питань реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 93002 від 06.07.2022 року про відповідність платника податку - ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку. Таким чином, станом на час винесення ГУ ДПС у Дніпропетровській області оскаржуваного рішення №7430353/44286651 від 05.10.2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної №13 від 10.05.2022 року та станом на час розгляду цієї справи є чинними рішення комісії з питань реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 93002 від 06.07.2022 року про відповідність платника податку - ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку. В свою чергу, надані позивачем 03.10.2022 року пояснення для \~прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, не спростували встановлений рішенням комісії з питань реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 93002 від 06.07.2022 року факт відповідності ТОВ «ПЕРША НАСІННЕВА» пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку. Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року /Порядок № 1165/. Колегія суддів зазначає, що контролюючий орган після надходження податкової накладної/розрахунку коригування до ДПС для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в автоматизованому режимі здійснює відповідну перевірку, зокрема щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування через відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або через відповідність відображених у ній операції критеріям ризиковості здійснення операцій. За змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації. Автоматизований моніторинг відповідності платника податку, яким складено податкову накладну, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку №1165). Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). Додатком 1 до Порядку № 1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, відповідно до пункту 8 яких до цих критеріїв віднесено наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. За змістом пунктів 10-11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Надаючи правову оцінку підставам для зупинення реєстрації податкової накладної у ЄРПН, суд зазначає таке. Відповідно до положень пунктів 10, 11 Порядку №1165, зміст такого рішення з питання зупинення реєстрації податкової накладної наводиться податковим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. При цьому, пунктом 11 Порядку № 1165 передбачено вимоги до змісту такої квитанції. Колегія суддів дослідивши матеріали справи, зокрема копію квитанції (ас31), встановила, що в ній не зазначено вимог до платника податків у частині надання конкретних пояснень та документів з метою реєстрації податкової накладної у ЄРПН. При цьому, Порядок №1165 не передбачає можливості проведення контролюючим органом консультацій, листування з платником податку на етапі прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН чи залучення платника податку до процесу прийняття цього рішення в інший спосіб. Таким чином, визначальне значення для забезпечення прав платника податку має конкретизація контролюючим органом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН та зазначення у квитанції про зупинення чітких і зрозумілих вказівок такому платнику щодо того, які саме пояснення та копії документів має надати цей платник задля розгляду питання про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН. Однак, надіслана у цьому випадку позивачу квитанція містить лише загальне посилання на наявність у нього права подати пояснення та копії документів без зазначення їх конкретного переліку. Наведене унеможливлює визначення платником порядку (в даному випадку ТОВ ПЕРША НАСІННЕВА) своїх дій, які він має вчинити з метою прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН, та прямо вплинуло на можливість надання платником податків необхідних та достатніх документів. Рішенням Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 05.10.2022 року № 7430353/44286651 \~відмовлено у реєстрації податкової накладної № 13 від 10.05.20212 року у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням \~законодавства та з посиланням на додаткову інформацію про наявність ризикових операцій. Колегія суддів зазначає, що зважаючи на підставу відмови в реєстрації податкової накладної зазначену в оскаржуваному рішенні, вказане рішення є протиправним та необґрунтованим, з огляду на таке. Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Тобто, під час розгляду даної категорії справ не робляться висновки щодо реальності господарських операцій, а лише оцінюється наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкових накладних, а тому міркування на які посилається відповідач у спірному рішенні не можуть бути підставою для прийняття контролюючим органом рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, у разі якщо поданий платником пакет документів дає можливість встановити реальність даної господарської операції. Слід звернути увагу, що податкова накладна № 13 від 10.05.20212 року, яка знаходиться в матеріалах справи (ас29) відповідає вимогам ПКУ, що не спростовується в оскаржуваних рішеннях комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації вказаної податкової накладної. Крім того, дослідження первинних документів, які підтверджують та/або не підтверджують придбання товару може бути предметом перевірки платника податків (за умови наявності підстав для її проведення), натомість сумніви контролюючого органу щодо походження товару чи здійсненої операції не можуть вирішуватися шляхом блокування податкових накладних. Щодо доводів відповідача викладених у відзиві на позовну заяву (ас 57-60), з якими погодився суд першої інстанції при вирішенні спору, стосовно аналізу господарських операцій між позивачем та його контрагентом в цій справі колегія суддів не надає оцінку реальності їх здійснення, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. Таким чином, дослідження факту здійснення господарської операції, на виконання яких складено податкову накладну, є предметом документальних перевірок, а обов`язком контролюючого органу при реєстрації податкових накладних є перевірка відповідності вказаних документів формі, встановленій чинним законодавством. Верховний Суд у постанові від 10.04.2020 року по справі № 819/330/18, висловився, що при вирішенні питання про реєстрацію податкових накладних адміністративний суд не досліджує зміст господарських правовідносин. Завдання суду полягає у дослідженні документів первинного бухгалтерського обліку в аспекті їх належності для цілей підтвердження реальності господарських операцій. \~ Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття. Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Отже, спірне рішення Комісії про відмову в реєстрації в ЄРПН спірної податкової накладної \~№ 13 від 10.05.2022 \~року прийнято відповідачем без врахування усіх фактичних обставин досліджуваних господарських правовідносин та з допущенням формального підходу до розгляду поданих платником документів, що свідчить про його необґрунтованість. Щодо доводів відповідача про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про зобов`язання зареєструвати в ЄРПН складені позивачем податкові накладні, колегія суддів зазначає наступне. Відповідно до пунктів 201.1, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрацію податкової накладної в ЄРПН віднесено до обов`язків платника податків. У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, тому у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим. Згідно із пунктами 9-20 Порядку ведення ЄРПН, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженнями ДПС. Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що для ефективного захисту порушених прав позивача необхідно зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірну податкову накладну позивача № 13 від 10.05.2022 \~року датою її фактичного надходження. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. З огляду на вищевикладене та перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає такі суттєвими і складають підстави для висновку про порушення судом норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, через що рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову, з вищевикладених мотивів, а апеляційна скарга підлягає задоволенню \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Враховуючи, що позовні вимоги задоволені, а тому згідно статті 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню (2481 грн. - за подання позовної заяви і 3725,50 грн. за подання апеляційної скарги), що стягується за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Результат розгляду: granted