Вид судочинства: administrative
Суддя: Семенюк Микола Миколайович
Дата ухвалення: 2022-01-04 00:00:00+02

Обставини справи:
Позивач звернувся до суду з позовом (а.с.11-17), в якому просить: - визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській області №379-к від 14 липня 2021 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ; - стягнути з Головного Управління Деожгеокадастру в Житомирській області на користь [PERSON] 5000,00 (п`ять тисяч) гривень завданої моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначається, що позивач не допускала будь яких порушень трудового законодавства та жодних порушень дисципліни; при накладені дисциплінарного стягнення не дотримано чинних норм законодавства щодо строків здійснення дисциплінарного провадження; накладення стягнення спричинило позивачу душевні страждання, принизило гідність та репутацію сумлінного працівника, тобто заподіло моральну шкоду. Ухвалою від 23.09.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження. Відповідач подав відзив на позовну заяву (а.с.38-99), в якому просить відмовити в задоволенні позову, зазначаючи, що до дисциплінарної відповідальності притягнуто [PERSON] , яка виконувала в період з 08.04.2021 по 26.04.2021 обов`язки начальника Управління персоналом, за те, що вона, як встановлено під час дисциплінарного провадження: - у день звільнення (23.04.2021) Голови комісії з ліквідації - начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Жукової В.Г. не видно їй трудову книжку, не оформлено акт передачі справ, як вимагає чинне законодавство; до 07.05.2021 (дата надіслання [PERSON] трудової книжки поштою) трудова книжка зберігалась у сейфі Управління персоналом; [PERSON] не отримала трудову книжку, хоча [PERSON] запевнила про те, що 26.04.2021 [PERSON] прибуде до Головного управління для отримання трудової книжки; в Книзі обліку трудових книжок працівників Головного управління до цього часу відсутній підпис [PERSON] , що свідчить про те, що нею не отримано трудової книжки власноруч; - наполягала про внесення змін до сформованого графіку надання відпусток на 2021 рік керівників Відділів у Чуднівському та у Черняхівському районах - Богуцького А.В. та Полуляха А.В. (начальнику Відділу у Чуднівському районі було запропоновано спланувати усі відпустки на листопад 2021 року, начальнику Відділу у Черняхівському районі - на грудень 2021 року), з чим вони були категорично не згодні, про що повідомили [PERSON] , внаслідок чого ними було подано на затвердження графіки відпусток з запізненням. Крім цього, під час здійснення дисциплінарного провадження Сектором звернень громадян та доступу до публічної інформації 28.05.2021 повідомлено про протермінування розгляду звернень та запитів, які надійшли до Управління персоналом. 9 звернень громадян та 2 запити на публічну інформацію, термін виконання 6-ти з них було порушено. 2 запити на публічну інформацію знаходились у [PERSON] , яка з 05.05.2021 по 23.06.2021 знаходилася на лікарняному. При повідомленні про тимчасову непрацездатність вона не попередила про знаходження у неї на розгляді цих звернень та запитів, що привело до порушення термінів виконання деяких з них та поставило під загрозу порушення термінів розгляду інших звернень та запитів, які надійшли до Управління персоналом. Позивач відповіді на відзив на позовну заяву не подав. В судовому засіданні: - позивач просив позов задовольнити; - представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову, пояснивши, що [PERSON] з приводу свого звільнення, невчасного отримання трудової книжки ніяких претензій не пред`являла, з позовом до суду не зверталась. За згодою учасників справи суд перейшов до розгляду справи у письмовому провадженні. Проаналізувавши та оцінивши досліджені по справі докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. На підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця [PERSON] від 05.07.2021, Наказом В.о. начальника Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській області О. Смолянюк від 14 липня 2021 року №379-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] " (а.с.22) притягнуто [PERSON] , головного спеціаліста відділу роботи з персоналом територіальних структурних підрозділів Управління персоналу Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській області, до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани за "вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме порушень Закону України "Про державну службу" в частині порядку припинення державної служби, інших нормативно-правових актів, пов`язаних з кадровим діловодством, та доручень керівника". Вважаючи притягнення до дисциплінарної відповідальності протиправним, [PERSON] звернулась до суду з цим позовом. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України "Про державну службу" (далі - Закон), за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч.1 ст. 65 Закону). Згідно п. 5 ч.1 ст. 65 Закону дисциплінарним проступком є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, за допущення якого державному службовцю, відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби може бути оголошено догану. При цьому ч. 1 ст. 67 Закону передбачає, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця; під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Як вбачається з ч. 1 ст. 69 Закону, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України (ч.1 ст.71 Закону). Постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок № 1039). В Порядку № 1039 зазначено: "4. Дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. 5. Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів." Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця (п. 33 Порядку № 1039). Відповідно до частин 10, 11 ст. 69 Закону, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення; суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку. В ст. 77 Закону зазначено: "1. Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. 2. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. ... 5. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження." В порушення вимог ч. 2 ст. 77 Закону, в спірному наказі відсутній виклад обставин справи (коли мало місце і в чому конкретно полягає вчинення позивачем дисциплінарного проступку), у зв`язку із чим з нього не вбачається за яки саме порушення позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Верховний Суд в постанові від 22 липня 2020 року по справі № 554/9493/17 прийшов до висновку, що в наказі про накладення на позивача дисциплінарного стягнення повинно бути зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Аналіз вищевказаних правових норм свідчить про те, що притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності здійснюється в межах дисциплінарного провадження, який не може перевищувати 60 календарних днів (розпочинається з дня прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується днем прийняття рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення), і під час якого встановлюється, крім іншого, чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження. При цьому слід зазначити, що встановлений строк дисциплінарного провадження ніяким чином не суперечить вимогам ч. 11 ст. 69, ч. 1 ст. 77 Закону, а лише вказує на те, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення повинно бути прийняте суб`єктом призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання подання дисциплінарної комісії, але в межах строку дисциплінарного провадження, який не може перевищувати 60 календарних днів. Як встановлено судом, наказом В.о. начальника Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській області О. Смолянюк від 07.05.2021 № 249-к (а.с.44-46) порушено дисциплінарне провадження стосовно [PERSON] , яка в період з 08.04.2021 по 26.04.2021 виконувала обов`язки начальника Управління персоналом, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Суд зазначає, що спірний наказ від 14.07.2021 був прийнятий поза межами встановленого законодавством строку дисциплінарного провадження - 60 календарних днів закінчилось 06.07.2021. Як вбачається з дисциплінарної справи державного службовця [PERSON] , подання Дисциплінарної комісії від 05.07.2021 (а.с.90), підставами для порушення дисциплінарного провадження стали Доповідна записка в.о. начальника Управління персоналом Ірини Мартинчук від 30.04.2021 № 1126/3-21-0.7 (а.с.49), Доповідна записка начальника Відділу у Чуднівському районі Анатолія Богуцького від 30.04.2021 № 1127/3-21-0.15 (а.с.50) та Доповідна записка начальника Відділу у Черняхівському районі Андрія Полуляха від 30.04.2021 № 1129/3-21-0.36 (а.с.51). Суд зазначає, що під час дисциплінарного провадження, відповідач вийшов за його межі, оскільки встановлював обставини (ненадання [PERSON] відповіді на звернення громадян, відповідно до Доповідної записки в.о. начальника Управління персоналом Ірини Мартинчук від 28.05.2021 № 1303/3-21-0.7 (а.с.52)), які не були підставою для порушення цього провадження. При цьому в Поданні Дисциплінарної комісії від 05.07.2021 (а.с.94) обставини ненадання [PERSON] відповіді на звернення громадян викладені не конкретно (не вказано за чиїми зверненнями не надано відповідей). У зв`язку із цим суд вважає, що притягнувши до дисциплінарної відповідальності [PERSON] за ненадання відповіді на звернення громадян відбулося з порушеннями діючого порядку здійснення дисциплінарного провадження. Суд зветрає увагу, що відповідно до наказу від 07.05.2021 № 249-к (а.с.44-46) "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно [PERSON] " дисциплінарне провадження здійснювалось щодо [PERSON] , яка в період з 08.04.2021 по 26.04.2021 виконувала обов`язки начальника Управління персоналом. Як свідчать матеріали справи (а.с.54,55), [PERSON] до 08.04.2021 працювала на посаді головного спеціаліста в Фінансовому управлінні, що свідчить про відсутність у неї досвіду роботи в Управлінні персоналом, обов`язки начальника якого вона виконувала з 08 по 26 квітня 2021 року, за час роботи у Головному Управлінні Держгсокадастру у Житомирській області до неї заходи дисциплінарного впливу не застосовувались, однак вказані обставини, і вказані обставини, в порушення ст. 67 Закону, не були враховані при прийнятті спірного рішення. Щодо звільнення Голови комісії з ліквідації - начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Жукової В.Г., то, як пояснила [PERSON] під час дисциплінарного провадження (а.с.56-60, 86-89), вказівку на необхідність оформлення звільнення [PERSON] вона отримала наприкінці робочого дня (близько 16 години) п`ятниці 23.04.2021, на виконання якої заповнила трудову книжку та підготувала відповідний наказ, який не був підписаний в цей день у зв`язку з відсутністю на робочому місці [PERSON] , яка в телефонному режимі повідомила, що в понеділок 26.04.2021 підпише наказ та отримає трудову книжку; надіслати [PERSON] повідомлення про отримання трудової книжки не було можливості у зв`язку із закінченням робочого дня. Тобто, як вбачається з вказаних пояснень, які нічим не спростовані, відсутність [PERSON] на робочому місці та отримання наказу про її звільнення наприкінці робочого дня, перешкодили [PERSON] вручити звільненій трудову книжку у день звільнення. Щодо внесення змін до сформованого графіку надання відпусток на 2021 рік керівників Відділів у Чуднівському та у Черняхівському районах - Богуцького А.В. та Полуляха А.В. , то, як пояснила [PERSON] під час дисциплінарного провадження (а.с.56-60, 86-89), про необхідність внесення змін до графіків відпусток Богуцького А.В. та Полуляха А.В. вона повідомила за вказівкою начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області Жукової В.Г., тобто виконувала доручення керівництва. Як вбачається з дисциплінарної справи державного службовця [PERSON] , в ній відсутні будь-які докази на спростування пояснень [PERSON] , у [PERSON] з цього приводу пояснення не відбиралися, в мотивувальній частині Подання Дисциплінарної комісії від 05.07.2021, в порушення п. 34 Порядку № 1039, не зазначені обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, ступінь вини державного службовця, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, настання тяжких наслідків, вищевказані пояснення державного службовця, що свідчить про поверхневе проведення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження. Враховуючи наведене, суд вважає, що спірний наказ прийнятий без урахування усіх обставин справи, що мають значення для його прийняття, упереджено, нерозсудливо, а тому є протиправним на підлягає скасуванню. Щодо стягнення моральної шкоди. Відповідно до ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Частиною 5 ст. 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір; інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства. Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Враховуючи вказані вимоги КАС України, позивач повинен довести, що внаслідок визнаного судом протиправним рішення відповідача йому заподіяно моральну шкоду, яка в даному випадку, згідно ч. 2 ст. 23 Цивільного кодексу України, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї, у приниженні її честі та гідності. Прийняття протиправних рішень щодо особи завжди викликає негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. У справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам. При цьому, в силу ст. 1173 ЦК України шкода відшкодовується незалежно від вини відповідача, а протиправність його дій та рішень презюмується - обов`язок доказування їх правомірності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України). Доказами, які дозволять суду встановити наявність моральної шкоди, її характер та обсяг, в даному випадку можуть бути, зокрема, довідки з медичних установ, виписки з історії хвороби, чеки за оплату медичної допомоги та придбання ліків, тощо. Вимоги про відшкодування моральної шкоди позивач пов`язуються із визнаним судом протиправним наказом стосовно нього, яке було прийнято відповідачем. Проте, слід вказати, що позивачем не зазначено, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами підтверджується завдання моральної шкоди визнаним судом протиправним рішенням, не зазначено та не обґрунтовано характер, обсяг, глибину та тривалість його моральних страждань, в чому виразилось нераціональне витрачання життєвого часу, необхідність значних фізичних, душевних і матеріальних ресурсів, про які він зазначає в позовній заяві. Також не наведено доводів щодо наявності причинного зв`язку між моральною шкодою та протиправним рішенням відповідача, що є предметом оскарження у цій справі. Надані позивачем медичні документи не підтверджують погіршення стану здоров`я позивача саме після та внаслідок прийняття рішення, визнаного судом протиправним. Таким чином, враховуючи те, що позивачем не надано доказів, які прямо чи опосередковано підтверджують заподіяння йому моральної шкоди внаслідок прийняття відповідачем наказу, визнаного судом протиправним, в задоволенні позову щодо стягнення моральної шкоди належить відмовити. Враховуючи часткове задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача суд стягує сплачений ним судовий збір за подання позову в сумі 908 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. На підставі викладеного,

Резолютивна частина:
Позовм [PERSON] ( [ADDRESS] , номер [NUMBER] ) до Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області (вул. Довженка, 45, м. Житомир, 10005, код 39765513) задовольнити частково. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Держгсокадастру у Житомирській області від 14 липня 2021 року №379-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] " Відмовити в задоволенні позову щодо стягнення моральної шкоди.

Результат: partial