Вид судочинства: administrative
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2026-01-01 00:00:00+02

Обставини справи:
Представник позивача адвокат Карпук Андрій Сергійович, в інтересах Фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі ФОП [PERSON] , позивач), звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0238440705 від 12.08.2025, згідно з яким відносно [PERSON] застосовано штрафну санкцію у розмірі 150 262,50 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням ГУ ДПС у Волинській області №0238440705 від 12.08.2025, яким застосовано штрафну санкцію у розмірі 150 262,50 грн за порушення законодавства, зокрема щодо застосування реєстраторів розрахункових операцій, на підставі акту перевірки від 11.07.2025, на підставі обставин вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до підпункту 16.1.5 пункту 16.1 статті 16 та пункту 86.7 статті 86 розділу І Податкового кодексу України (далі ПК України) або статті 353 та частини восьмої статті 354 Митного кодексу України письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин , які стосуються події правопорушення та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства , з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують вказані обставини). Зазначає, що 11.07.2025 відповідачем проведено фактичну перевірку ФОП [PERSON] за місцем здійснення господарської діяльності в кав`ярні «Кава і Люди» за адресою [ADDRESS] та складено акт перевірки від 11.07.2025, яким стверджується, що нею, як власницею кав`ярні були вчинені дії які полягали у проведенні розрахункових операцій без надання споживачам розрахункових документів встановленої форми і змісту в безготівковій формі та проведення безготівкових розрахунків без застосування ПФО та без надання відповідних документів. Не погоджуючись з вказаним актом позивачем подано письмові пояснення з додатками, відповідно до яких повідомлялося, що усі безготівкові розрахунки в дійсності відбувалися належним чином і з дотриманням вимог ПК України, а будь-які можливі невідповідності пояснюються тим, що коли грошові кошти (в безготівковій формі) пересилаються з одного рахунку на інший через різних банків, то вони спочатку надсилаються банком на транзитний (резервний) рахунок банку платника, а вже після цього пересилаються на прямий рахунок отримувача. Така дія вчиняється банком задля фінансового моніторингу платежів, перевірки і убезпечення переведених коштів від шахрайських дій, та ніяким чином не залежить від волевиявлення платника чи отримувача. Згідно банківських правил платник може скасувати свій платіж протягом певного часу (як правило 15 хв) та повернути кошти на свій рахунок. В даний час кошти перебувають на транзитному рахунку банку. Зауважує, що всі безготівкові платежі здійснювалися на мій поточний рахунок IBAN (UA). Не зважаючи на подання вичерпних доказів не вчинення правопорушень, відповідач залишив ці докази поза увагою, дійшов передчасного висновку про вчинення умисних дій, які полягають у невірному зазначенні рахунків і невідповідності виданих документів на підтвердження операцій, як наслідок дійшов невірного висновку про порушення з боку ФОП [PERSON] вимог податкового законодавства щодо порядку розрахунків зі споживачами, в тому числі і пунктів 1 та 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та просить адміністративний позов задовольнити (арк. спр. 1-5). Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (акт. спр. 20). У відзиві на позовну заяву від 05.11.2025 представник відповідача позовні вимоги не визнав, мотивуючи тим, що позивач для проведення розрахункових операцій використовує зареєстрований фіскальним сервером контролюючого органу програмний реєстратор розрахункових операцій (далі - ПРРО) з фіскальним номером 4000540560. З метою перевірки питань дотримання суб`єктом господарювання порядку проведення розрахунків, перед початком фактичної перевірки 04.07.2025 о 12:36 год. в даній господарській одиниці здійснено придбання тістечка «Вупі-пай» за ціною 45,00 грн та «американо з молоком» за ціною 35,00 грн на загальну суму 80,00 грн в безготівковій формі за допомогою картки та «американо без молока» за ціною 30,00 грн, а також тістечко « [INFO] » за ціною 65,00 грн. на загальну суму 95,00 грн в готівковій формі. Податковим органом встановлено, що розрахункові операції були проведені через ПРРО , проте не видано в обов`язковому порядку розрахункові документи встановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій, створених у паперовій та/або електронній формі ( в тому числі, але не виключено, з відтворенням на дисплеї ПРРО QR коду, який дозволяє особі здійснювати зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому містяться, та/або надсилання електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти), чим порушено пункт 2 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». На письмовий запит про надання документів, що становлять предмет перевірки від 04.07.2025 ФОП [PERSON] до перевірки надано заключну банківську виписку щодо руху коштів по рахунку [NUMBER] фізичної особи - підприємця, відкритому в установі банку АТ КБ «ПриватБанк», яка містить дані про рух коштів при проведенні банківських розрахунків за період з 01.07.2023 по 04.07.2025. Згідно наданої до перевірки виписки банку встановлено, що: 21.09.2023 о 15:14 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 5 500,00 грн, номер документа 229816020, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «РАЙФАЙЗЕН БАНК»; 04.01.2024 о 12:29 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 85 000,00 грн, номер документа PF-145082, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «БІЗБАНК» найменування АТ «БАНК ІНВЕСТИЦІЙ ТА ЗАОЩАДЖЕНЬ»; 04.01.2024 о 12:29 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 15 000,00 грн, номер документа PF-145075, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «БІЗБАНК» найменування АТ «БАНК ІНВЕСТИЦІЙ ТА ЗАОЩАДЖЕНЬ». Зауважує, що банківський рахунок для проведення операцій клієнтів -2924- це транзитний рахунок за операціями здійсненими з використанням платіжних карток, через який банк проводить карткові рахунки. При перевірці питань дотримання суб`єктом господарювання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, встановлено, що розрахункові операції в сумі 105 500,00 грн ФОП [PERSON] проведені без застосування зареєстрованого фіскальним сервером контролюючого органу програмного реєстратора розрахункових операцій зі створенням у паперовій /або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій та без надання особам, які отримали або повернули товар, отримали послугу або відмовились від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, розрахункові документи встановленої форми та змісту створених у паперовій та/або електронній формі на повну суму проведених операцій, чим порушено пункти 1 та 2 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (арк. спр. 23-26). У відповіді на відзив, який надійшов на адресу суду 08.11.2025, представник позивач просив адміністративний позов задовольнити з підстав, викладених у позові та просив звернути увагу суду, що пунктом 2 статті 9 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» встановлено пільгу, відповідно до якої, РРО/ПРРО та розрахункові книжки не застосовуються при виконанні банківських операцій. Отже, разі, якщо підприємець надає покупцю для оплати за товар реквізити поточного рахунку у форматі IBAN, то у такому випадку РРО/ПРРО не застосовується, оскільки така операція не є розрахунковою у розумінні Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі Закон №265/95-ВР), незалежно від обраного покупцем способу оплати (арк. спр. 42-43). Інших заяв по суті справи, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС України) до суду не надходило. Суд, перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини. Посадовими особами ГУ ДПС у Волинській області на підставі наказу ГУ ДПС у Волинській області від 04.07.2025 №2346-п (арк. спр. 32) та направлень на проведення перевірки від 04.07.2025 №3615/03-20-07-05 та №3617/03-20-07-05 (зворот арк. спр. 32) проведено фактичну перевірку кав`ярні « [INFO] », що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , де здійснює господарську діяльність ФОП [PERSON] та за результатами якої складено акт фактичної перевірки від 14.07.2025 №19635/Ж5/03-20-07-05/ [NUMBER] (далі акт фактичної перевірки), яким встановлено порушення: пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР (арк. спр. 30-31). Скориставшись своїм правом, передбаченим пунктом 86.7 статті 86 ПК України, позивач подала контролюючому органу заперечення на акт перевірки від 21.07.2025 (арк. спр. 12) та листом від 05.08.2025 №2338/12/03-20-07-05 ГУ ДПС у Волинській області повідомлено, що подане заперечення на акт перевірки не спростовує висновків акту фактичної перевірки (арк. спр. 13-15). На підставі порушень, викладених у наведену вище акті перевірки ГУ ДПС у Волинській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 12.08.2025 №0238440705 на суму 150 262,50 грн (зворот арк. спр. 16-17). ФОП « [PERSON] не погоджуючись із прийнятим рішенням контролюючого органу звернулася із даним позовом до суду. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає ПК України. Згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення. Фактичною відповідно до пункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами). Як убачається із матеріалів справи, фактична перевірка кав`ярні « [INFO] », що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , де здійснює господарську діяльність ФОП [PERSON] , була проведена відповідно до наказу ГУ ДПС у Волинській області від 04.07.2025 №2346-п на підставі підпунктів 20.1.9-20.1.11 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпункту 80.2.7 пункту 80.2 статті 80, пункту 80.8 статті 80 ПК України, у зв`язку з отриманням в установленому законодавством інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин, виплати доходів у вигляді заробітної плати без плати податків до бюджету, з метою контролю за дотриманням платниками податків операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) з питань дотримання вимог ПК України, Кодексу законів про працю України, Закону №265/95-ВР, Закону України від 18.06.2024 №3817-ІХ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», Закон України від 02.03.2015 № 222-VIII «Про ліцензування видів господарської діяльності», Закону України від 24.03.1995 № 108/95-ВР «Про оплату праці», постанови Правління Національного банку України від 29.12.2017 №148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України» (арк. спр. 32). Позивач не заперечує наявність правових підстав для проведення фактичної перевірки. Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом №265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі. Відповідно до приписів статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок. Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється (пункт 1); надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги (пункт 2); застосовувати реєстратори розрахункових операцій, що включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з додержанням встановленого порядку їх застосування (пункт 3); проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями (пункт 11). Пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) непроведення розрахункової операції через РРО; 2) проведення розрахункової операції через РРО, однак на неповну суму покупки; 3) невидача і відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Відповідно наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення. Наведене відповідає висновкам Верховного Суду у постанові від 07.08.2025 у справі №280/6835/23, у якій також вказано, що предметом доказування у справах, пов`язаних із притягненням суб`єкта господарювання до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР, є встановлення на підставі належних і допустимих доказів фактів, з якими контролюючий орган пов`язує допущення порушення суб`єктом господарювання вимог пункту 1 та/або 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, однак її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО. У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту. Таке ж правозастосування наведене у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №500/6845/21. Згідно зі статтею 2 Закону №265/95-ВР у цьому Законі терміни вживаються у такому значенні: розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця; розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну. Частина перша статті 8 Закону № 265/95-ВР закріплює, що форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Пунктом 3 розділу І Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за №220/28350; далі Положення №13, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), передбачено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення. Перелік обов`язкових реквізитів фіскального чека наведено у пункті 2 розділу ІІ Положення №13. Такими є: найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН» (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери «ІД» (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 11); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 12); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 13); вид операції (рядок 14); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ» (рядок 15); напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис «Касир» (рядок 17); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи «Касир» та «Держатель ЕПЗ» (рядок 18); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 19); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО» (рядок 20); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ» (рядок 21); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 23); до сплати (рядок 24); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 25); QR-код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 26); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 27), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 28); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ЗН». Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 29); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН» або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН ПРРО» (рядок 30); напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 31). За наслідками аналізу наведених вище норм, Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 виснував, що Закон №265/95-ВР встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення №13 - форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності). За змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий (не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР). Як встановлено ГУ ДПС у Волинській області та не заперечується позивачем, основним видом діяльності ФОП [PERSON] є КВЕД 47.59 Роздрiбна торгiвля меблями, освiтлювальним приладдям та iншими товарами для дому в спецiалiзованих магазинах. Згідно поданої платником інформації про об`єкти оподаткування за формою «20-ОПП» в своїй діяльності з 13.10.2020 по 04.06.2025 використовувала відділ магазину, за адресою [ADDRESS] . У своїй діяльності позивач використовує також КВЕД 56.10 Дiяльнiсть ресторанiв, надання послуг мобiльного харчування. З акта фактичної перевірки убачається, що для проведення розрахункових операцій у готівковій та безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів) в кав`ярні « [INFO] » за адресою: [ADDRESS] , ФОП [PERSON] 30.06.2023 зареєстровано ПРРО з фіскальним номером 4000540560. З метою перевірки питань дотримання суб`єктом господарювання порядку проведення розрахунків, перед початком фактичної перевірки 04.07.2025 о 12:36 год в даній господарській одиниці здійснено придбання тістечка «Вупі-пай» за ціною 45,00 грн та «американо з молоком» за ціною 35,00 грн на загальну суму 80,00 грн (по безготівці) та «американо без молока» за ціною 30,00 грн та тістечко «Еклер» за ціною 65,00 грн на загальну суму 95,00 грн (за готівку). Розрахункова операція була проведена через ПРРО, проте не видано в обов`язковому порядку розрахункові документи встановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій, створених у паперовій та/або електронній формі (в тому числі, але не виключено, з відтворенням на дисплеї ПРРО QR коду, який дозволяє особі здійснювати зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому містяться, та/або надсилання електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти). Суд зауважує, що проведення розрахункових операцій через ПРРО підтверджується витягами з інформаційної системи СОД РРО фіскальних чеків (зворот арк. спр. 33-34). Разом із тим, факт невидачі розрахункового документу позивачем не заперечується, а тому суд приходить до висновку про доведеність порушення ФОП [PERSON] пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Разом із тим відповідачем, під час проведення перевірки, встановлено, що на письмовий запит про надання документів (зворот арк. спр. 34) ФОП [PERSON] надано заключну банківську виписку щодо руху коштів по рахунку [NUMBER] фізичної особи - підприємця, відкритому в установі банку АТ КБ «ПриватБанк», яка містить дані про рух коштів при проведенні банківських розрахунків за період з 01.07.2023 по 04.07.2025 (арк. спр. 35-37). Із вказаної виписки банку видно, що: 21.09.2023 о 15:14 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 5 500,00 грн, номер документа 229816020, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «РАЙФАЙЗЕН БАНК»; 04.01.2024 о 12:29 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 85 000,00 грн, номер документа PF-145082, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «БІЗБАНК» найменування АТ «БАНК ІНВЕСТИЦІЙ ТА ЗАОЩАДЖЕНЬ»; 04.01.2024 о 12:29 год на поточний рахунок підприємця надійшли кошти в сумі 15 000,00 грн, номер документа PF-145075, призначення платежу [PERSON] , через банківський рахунок контрагента (зазначений у виписці) [NUMBER] АТ «БІЗБАНК» найменування АТ «БАНК ІНВЕСТИЦІЙ ТА ЗАОЩАДЖЕНЬ», що підтверджується також відповідними платіжними інструкціями (арк. спр. 38-39). Позивач зауважує, що під час здійснення безготівкових розрахунків між рахунками, відкритими в різних банківських установах, рух грошових коштів має поетапний технічний характер: на першому етапі кошти зараховуються на транзитний (резервний) рахунок банку платника, після чого у встановленому порядку перераховуються на рахунок отримувача. Фактично податковий орган підтверджує зазначене та зауважує, що банківський рахунок для проведення операцій клієнтів -2924- це транзитний рахунок за операціями здійсненими з використанням платіжних карток, через який банк проводить карткові рахунки. Постановою правління Національного Банку України 08.04.2005 № 123 затверджені Правила бухгалтерського обліку операцій з використанням платіжних карток у банках України, пунктом 9 яких визначено, що банк відображає видачу готівки з поточних рахунків клієнтів з використанням платіжних карток через операційну касу банку відповідно до пункту 2.3 глави 2 Інструкції з бухгалтерського обліку операцій з готівковими коштами та банківськими металами в банках України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 20 жовтня 2004 року № 495, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2004 року за № 1425/10024 (зі змінами). Банк має право використовувати, як транзитний, балансовий рахунок 2924 Плану рахунків. Планом рахунків бухгалтерського обліку банків України, затвердженого постановою Правління Національного банку України 11.09.2017 № 89 передбачено, що рахунок «2924» це транзитний рахунок за операціями, здійсненими з використанням платіжних карток. За визначеннями, наведеними у постанові Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 164, яким затверджено Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, еквайринг платіжних інструментів (далі - еквайринг) - платіжна послуга, що полягає у прийнятті платіжних інструментів, результатом якої є переказ коштів отримувачу та/або видача коштів у готівковій формі. Пунктами 56-58 частини першої статті 1 Закону України «Про платіжні послуги» від 30.06.2021 № 1591-IX визначено, що платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки; платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього; платіжна послуга - передбачена цим Законом діяльність надавача платіжних послуг з виконання та/або супроводження платіжних операцій. Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку, що зазначення коду «2924» у банківській виписці свідчить про використання банком транзитного рахунку для обліку операцій, здійснених із застосуванням платіжних карток, зокрема в межах еквайрингу (через POS-термінали, інтернет-еквайринг тощо). Використання банком такого транзитного рахунку є технічною банківською операцією, що застосовується, серед іншого, з метою фінансового моніторингу та внутрішнього контролю за рухом коштів, і саме по собі не впливає на правову кваліфікацію платежу для цілей застосування реєстраторів розрахункових операцій. Вирішальним у цьому випадку є спосіб здійснення оплати, а саме її проведення із використанням платіжної картки, що свідчить про застосування платіжного інструмента та здійснення розрахункової операції в розумінні законодавства про застосування РРО. З огляду на те, що балансовий рахунок «2924» використовується як транзитний рахунок за операціями, здійсненими із застосуванням платіжних карток, суд висновує, що відповідні платежі за своєю суттю є операціями еквайрингу та, з урахуванням визначення поняття «розрахункова операція», зумовлюють виникнення у продавця обов`язку здійснення їх фіскалізації із застосуванням РРО/ПРРО. Разом із тим суд враховує, що у призначеннях платежу вказаних операцій зазначалась інформацію про оплату за меблі. Верховний Суд у своїй постанові від 16.04.2021 у справі № 520/7835/19 зазначив, що факт виконання договору купівлі-продажу товару обумовлений саме отриманням товару покупцем, а тому, продавець зобов`язаний забезпечити отримання покупцем розрахункового документа, який підтверджує факт оплати покупцем товару. Відповідно, така операція має ознаки розрахункової в розумінні Закону № 265/95-ВР, а застосування РРО при її проведенні є обов`язковим. Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Таким чином, проаналізувавши обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення. Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні, оскільки в задоволенні позову відмовлено повністю.

Резолютивна частина:
У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця [PERSON] до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Результат: denied