Вид судочинства: admin_offense
Суддя: Хаустова Т. А.
Дата ухвалення: 2022-01-04 00:00:00+02

Обставини справи:
24 листопада 2021 року головним державним ревізором-інспектором Слов`янського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Донецькій області Михалевич Вітою Анатоліївною при розгляді матеріалів камеральної перевірки з питання повноти та своєчасності розрахунків з бюджетом частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року за період з 19 листопада 2021 року по 22 листопада 2021 року встановлено, що головний бухгалтер КП «ОДМСОК «Перлина Донеччини» [PERSON] , вчинив правопорушення неподання платіжного доручення до установи банку на перерахування до бюджету належної до сплати суми податкового зобов`язання частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року згідно Розрахунку частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року № 9342975956 від 12 листопада 2021 року термін сплати згідно законодавства 19 листопада 2021 року фактична сплата 22 листопада 2021 року, чим порушив вимоги п.п.16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями та тим самим вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 163-1 КУпАП. Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи. Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. [PERSON] , у судове засідання не з`явився, хоча про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що « сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». За таких обставин, суд приходить до висновку, що право особи, щодо якої складено адміністративний протокол, на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16. Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, враховуючи безпідставне умисне затягування правопорушником справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 163-1 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши Клопотання про його відкладення. Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи. Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778\\99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377\\02 від 08.04.2010 р. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами. Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Провина [PERSON] доведена матеріалами справи а саме: Протоколом про адміністративне правопорушення № 45/05-99-18-14 від 10 грудня 2021 року, з якого вбачається, що 24 листопада 2021 року головним державним ревізором-інспектором Слов`янського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Донецькій області Михалевич Вітою Анатоліївною при розгляді матеріалів камеральної перевірки з питання повноти та своєчасності розрахунків з бюджетом частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року за період з 19 листопада 2021 року по 22 листопада 2021 року встановлено, що головний бухгалтер КП «ОДМСОК «Перлина Донеччини» [PERSON] , вчинив правопорушення неподання платіжного доручення до установи банку на перерахування до бюджету належної до сплати суми податкового зобов`язання частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року згідно Розрахунку частини чистого прибутку (доходу), що підлягає сплаті до державного бюджету державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями за три квартали 2021 року № 9342975956 від 12 листопада 2021 року термін сплати згідно законодавства 19 листопада 2021 року фактична сплата 22 листопада 2021 року, чим порушив вимоги п.п.16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями (а.с.6) та іншими матеріалами справи. Враховуючи вищевикладене, вважаю, що в діях [PERSON] вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, а саме порушення посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення. Таким чином, провина [PERSON] у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, доведена у повному обсязі, обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення в судовому засіданні не встановлено. Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення в судовому засіданні не встановлено. Судом також у відповідності до вимог статті 33 Кодексу України про адміністративні правопорушення враховується ступінь вини і матеріальний стан особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Призначаючи вид та розмір адміністративного стягнення, суд обирає стягнення в межах санкції, встановленої в межах стягнення, передбаченого ст. 163-1 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення. За загальними правилами накладення стягнення за адміністративне правопорушення, встановленими ст. 33 КУпАП стягнення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України (ч. 1 ст. 33 КУпАП). При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2 ст. 33 КУпАП). З урахуванням обставин справи та особи правопорушника, вважаю за необхідне накласти на [PERSON] адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170,00 грн. Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) Постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується, особою, на яку покладено таке стягнення в розмірі, передбаченому п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На підставі викладеного та

Резолютивна частина:
Визнати [PERSON] , винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення в межах санкції ст. 163-1 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме у виді штрафу у розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 170,00 гривень (сто сімдесят гривень) на р/р: UA488999980313020106000005658, Казначейство України (ЕАП), код платежу 21081100, ЄДРПОУ 37967785, МФО 899998, одержувач платежу Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/21081100. Стягнути з [PERSON] , судовий збір на користь держави у сумі 454,00 гривень на доходний рахунок UA908999980313111256000026001, Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030106, код ЄДРПОУ 37993783, одержувач ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106. Відповідно до статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурором такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення. Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України. Відповідно до статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цьогоКодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України. Термін звернення до виконання три місяці. Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області. Постанову складено та підписано в нарадчій кімнаті в одному екземплярі. Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Т.А. Хаустова

Результат: guilty