Вид судочинства: commercial
Суддя: Якушева Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-01-07 00:00:00+02

Обставини справи:
25.11.2025 зареєстровано в Господарському суду Волинської області позовну заяву заступника керівника Луцької окружної прокуратури інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Волинській області до Ківерцівської міської ради, в якій заступник керівника Луцької окружної прокуратури просить стягнути з Ківерцівської міської ради на користь держави збитки, заподіяні внаслідок порушення природоохоронного законодавства, в розмірі 195 795 грн. та 2422,40 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. Ухвалою суду від 01.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження; розгляд справи призначено на 07.01.2026; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст.165 ГПК України; прокурору, позивачу, (на власний розсуд) відповідно до ст. 166 ГПК України встановлено подати відповідь на відзив у 5-денний строк з дня отримання відзиву. Ухвалу суду від 01.12.2025 надіслано сторонам до їх електронних кабінетів. 06.01.2026 від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Державної екологічної інспекції України у Волинській області. Також зазначено, що позивач позов підтримує повністю. В судове засідання 07.01.2026 представники позивача та відповідача не з`явились, відповідач відзиву на позов не подав. Прокурор в судовому засіданні 07.01.2026 позов підтримав. Судом враховано, що явка сторін в судове засідання 07.01.2026 обов`язковою не визнавалась, їх неявка не перешкоджає розгляду справи, а матеріали справи є достатніми для вирішення спору, а тому 07.01.2026 судом було вирішено спір за відсутності представників позивача й відповідача, зважаючи на те, що сторони належним чином були повідомлені про судовий розгляд, за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю з огляду на наступні обставини. Державною екологічною інспекцією у Волинській області на підставі наказів від 28.03.2025 № 131/22-24 «Про здійснення планових заходів (перевірок)», від 04.04.2024 №145/22-24 «Про продовження терміну перевірки» в період з 01.04.2024 по 30.04.2024 проведено планову перевірку Ківерцівської міської ради щодо здійснення делегованих повноважень, в тому числі додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів та на підставі наказів від 28.03.2024 №130/22-24 «Про здійснення планових заходів (перевірок)», від 04.04.2024 №144/22 24 «Про продовження терміну перевірки» - планову перевірку виконавчого комітету міської ради з цих же питань (а.с. 17-20). Державна екологічна інспекція у Волинській області, зокрема, вивчала питання дотримання Ківерцівською міською радою вимог законодавства в частині поводження з відходами на території населених пунктів Ківерцівської міської територіальної громади. При обстеженні території Ківерцівської територіальної громади виявлено засмічення земельних ресурсів твердими побутовими відходами за межами населених пунктів сіл Суськ, Звози, Озеро, Муравище, Журавичі, Омельне, Хопнів, що підтверджується актами обстеження засмічених земельних ділянок від 04.04.2024 №№1,2, від 09.04.2024 №№3,4, від 10.04.2024 №№5,6,7 (а.с. 33, 35, 37, 40, 43, 46, 49). В ході проведення обстежень земельних ділянок, засмічених твердими побутовими відходами, відбиралися проби ґрунту щодо встановлення рівня забруднення за межами всіх населених пунктів, де виявлені стихійні сміттєзвалища. За результатами проведення перевірки з урахуванням відбору проб ґрунту на кожній із земельних ділянок встановлено: - за межами населеного пункту с. Суськ площа засмічення твердими побутовими відходами становить 950 кв.м, об`єм відходів 283,5 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 № 08-24 площа забруднення земель нітратами становить 945 кв. м (а.с. 34); - за межами населеного пункту с. Озеро площа засмічення твердими побутовими відходами становить 200 кв.м, об`єм відходів 60 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 №10-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 200 кв. м (а.с. 38); - за межами населеного пункту с. Муравище площа засмічення твердими побутовими відходами становить 1900 кв.м, об`єм відходів 190 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №11-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 945 кв. м (а.с. 41); - за межами населеного пункту с. Журавичі площа засмічення твердими побутовими відходами становить 770 кв.м, об`єм відходів 231 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №13-24 площ забруднення земель сульфатами становить 770 кв. м (а.с. 44); - за межами населеного пункту с. Омельне площа засмічення твердими побутовими відходами становить 360 кв.м, об`єм відходів 180 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №12-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 770 кв. м (а.с. 47); - за межами населеного пункту с. Хопнів площа засмічення твердими побутовими відходами становить 280 кв.м, об`єм відходів 57,6 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №14-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 288 кв. м (а.с. 50); - за межами населеного пункту с. Звози площа засмічення твердими побутовими відходами становить 0,018 кв.м, об`єм відходів 90 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 №09-24 забруднення земельної ділянки не підтверджено, відтак, розрахунок розміру шкоди не проводився (а.с. 36). У зв`язку із забрудненнями та засміченнями земельних ділянок Державною екологічною інспекцією України у Волинській області притягнуто до адміністративної відповідальності старост старостинських округів Ківерцівської міської територіальної громади за ст. 82 та ст. 82-1 КУпАП та накладено адміністративні стягнення у виді штрафів, які сплачено ними в повному обсязі. Як зазначає позивач, виявлені факти забруднення та засмічення земельних ресурсів свідчать про порушення вимог статті 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 96 Земельного кодексу України та ст. 26 Закону України «Про управління відходами». Державною екологічною інспекцією у Волинській області у відповідності до Методики визначення розміру шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - Методика), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.1997 у редакції наказу Міндовкілля і природних ресурсів України від 04.11.2020, здійснено розрахунок розміру шкоди, зумовленої засміченням земельних ділянок. Відповідно до Методики шкода внаслідок засмічення земель визначається за формулою: Ршз = А х Б х Гоз х Пдз х Кзз х Кег, де Ршз - розмір шкоди від засмічення земель, грн; А - питомі витрати на ліквідацію наслідків засмічення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5; Б - коефіцієнт перерахунку, що при засміченні земельної ділянки відходами дорівнює 15, Гоз - нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала засмічення, грн/кв.м; Пдз - площа засміченої земельної ділянки кв.м; Кзз - коефіцієнт засмічення земельної ділянки, що характеризує ступінь засмічення її відходами; Кег - коефіцієнт еколого господарського значення земель. Відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції у Волинській області розмір шкоди зумовленої засміченням земельних ресурсів твердими побутовими відходами становить: - за межами населеного пункту с. Суськ Ківерцівської громади 65 265 грн. (Ршз = 0,5х15х2,29х950х4х1=65 265грн); - за межами населеного пункту с. Озеро 10 305 грн. (Ршз = 0,5х15х2,29х200х3х1=10 305 грн); - за межами населеного пункту с. Муравище 130 530 грн. (Ршз = 0,5х15х2,29х1900х4х1=130 530 грн); - за межами населеного пункту с. Журавичі 52 899 грн. (Ршз = 0,5х15х2,29х770х4х1=52 899 грн); - за межами населеного пункту с. Омельне 24 732 грн. (Ршз = 0,5х15х2,29х360х4х1=24 732 грн); - за межами населеного пункту с. Хопнів 13 041 грн. (Ршз = 0,5х15х2,07х280х3х1=13 041 грн). Крім цього, у зв`язку з виявленням в ході перевірки одночасного забруднення земельних ділянок азотом амонійним, нітратами та сульфатами Державною екологічною інспекцією у Волинській області також проведено відповідні розрахунки. Внаслідок забруднення земельних ділянок, що знаходяться: - за межами населеного пункту с. Суськ Ківерцівської територіальної громади розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів нітратами, становить 2 705 грн (Ршз = 0,5х2,29х945х1х2,5х1=2 705 грн); - за межами населеного пункту с. Озеро розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів азотом амонійним 343,5 грн (Ршз = 0,5х2,29х200х1х1,5х1=343,5 грн); - за межами населеного пункту с. Муравище розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів азотом амонійним 3 263,25 грн (Ршз = 0,5х2,29х1900х1х1,5х1=3 263,25 грн); - за межами населеного пункту с. Журавичі розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів сульфатами 2 204, 1 грн (Ршз = 0,5х2,29х770х1х2,5х1=2 204,1 грн); - за межами населеного пункту с. Омельне розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів азотом амонійним 618,3 грн (Ршз = 0,5х2,29х360х1х1,5х1=618,3 грн); - за межами населеного пункту с. Хопнів розмір шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів азотом амонійним 447, 1 грн (Ршз = 0,5х2,07х288х1х1,5х1=447,1 грн). Загальний розмір шкоди, заподіяної забрудненням та засміченням земельних ділянок на території Ківерцівської міської територіальної громади, становить 306 353,25 гривень. Державною екологічною інспекцією у Волинській області, враховуючи порушення вимог ст. 35 Закону України «Про охорону земель», ст. 96 Земельного кодексу України на адресу Ківерцівської міської ради було скеровано претензію від 02.09.2024 № 2 2/2085 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу на суму 306 353,25 гривень у місячний термін (а.с. 70-71). Вказаний лист згідно з рекомендованим повідомленням отримано Ківерцівською міською радою 04.09.2024, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 71). 02.10.2024 Ківерцівською міською радою сплачено 24 136, 60 грн. шкоди, заподіяної довкіллю забрудненням та засміченням земельних ресурсів на території с. Хопнів та с. Озеро, що підтверджується платіжною інструкцією №452 (а.с. 72) Відповідно до виписок з рахунку Державної екологічної інспекції у Волинській області від 28.12.2024 Ківерцівською міською радою також сплачено 33 522,65 грн. шкоди, заподіяної довкіллю в результаті забруднення та засмічення земельних ресурсів на території сіл Журавичі, Озеро, Омельне, Суськ, Муравище та 05.02.2025 - 52 899 грн. шкоди , заподіяної довкіллю в результаті забруднення та засмічення земельних ресурсів на території с. Журавичі Ківерцівської ОТГ (а.с 73). Згідно з листом Держекоінспекції у Волинській області № 13-5/2977 від 06.11.2025 невідшкодованою залишилась сума коштів у розмірі 195 795 грн. (а.с. 75). Враховуючи те, що шкода, заподіяна відповідачем навколишньому природному середовищу в повному обсязі не сплачена, з метою захисту інтересів держави та відновлення стану земельних ділянок, який існував до їх засмічення та забруднення, прокурор в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Волинській області звернувся з позовом до суду про відшкодування завданої шкоди внаслідок порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, оскільки факт забруднення та засмічення земельних ділянок, виявлено в адміністративних межах Ківерцівської міської територіальної громади за межами населених пунктів сіл Суськ, Муравище, Журавичі, Омельне. Відповідно до ч.1 ст.13, 14 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Статтею 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною. Відповідно до статті 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами. Статтею 35 Закону України "Про охорону земель" передбачено, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані, зокрема, дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів; забезпечувати захист земель від пожеж, ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям; уживати заходів щодо запобігання негативному і екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків цього впливу. За змістом статті 46 Закону України "Про охорону земель" розміщення, збирання, зберігання, оброблення, утилізація та видалення, знешкодження і захоронення відходів здійснюються відповідно до вимог Закону України "Про відходи". 20.06.2022 Закон України "Про відходи" втратив чинність на підставі Закону України № 2320-IX від 20.06.2022 «Про управління відходами». Пунктом 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про управління відходами» визначено, що відходи це будь-які речовини, матеріали і предмети, яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися. Відповідно до статті 15 Закону України «Про управління відходами» громадяни України, іноземці та особи без громадянства зобов`язані дотримуватися вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері управління відходами, запобігати забрудненню відходами навколишнього природного середовища. Частиною 2 ст. 16 Закону України «Про управління відходами» передбачено, що утворювачі відходів, крім утворювачів відходів домогосподарств, зобов`язані запобігати утворенню та зменшувати обсяги утворення відходів; класифікувати свої відходи відповідно до Національного переліку відходів та Порядку класифікації відходів; обробляти відходи самостійно, за наявності дозволу на здійснення операцій з оброблення відходів, або передавати їх для оброблення суб`єктам господарювання у сфері управління відходами, які мають такий дозвіл; у разі утворення побутових відходів укладати договір про надання послуги з управління побутовими відходами з виконавцем відповідної послуги та вносити плату за надання такої послуги відповідно до встановлених тарифів; не допускати змішування відходів, що можуть бути відновлені, з відходами, що не можуть бути відновлені; вести облік відходів, що утворилися в результаті їхньої діяльності, та подавати відповідну звітність; розробляти та виконувати плани управління відходами підприємств, установ та організацій у встановленому порядку; забезпечувати утримання в належному санітарному і технічному стані місць утворення та зберігання відходів, а також забезпечувати дотримання встановлених правил техніки безпеки та пожежної безпеки у таких місцях; надавати органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування інформацію про відходи та пов`язану з ними діяльність; призначати відповідальних осіб у сфері управління відходами; відшкодовувати шкоду, заподіяну здоров`ю та майну громадян України, навколишньому природному середовищу, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил управління відходами, відповідно до закону. Відповідно до пункту б частини 1 статті 91 Земельного кодексу України на власників земельних ділянок покладається обов`язок додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля. Як передбачено п.п. а, б статті 7 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, належать: здійснення державного контролю за дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у частині: додержання органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами вимог законодавства України про охорону земель. Відповідно до статті 26 Закону України «Про управління відходами», статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері управління відходами належить організація управління побутовими відходами, забезпечення ліквідації несанкціонованих сміттєзвалищ у межах населених пунктів, а до делегованих здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства. Статтею 56 Закону України "Про охорону земель" визначено, що юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Приписами статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (частина 1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (частина 4). Частиною 1 статті 69 названого Закону визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за заподіяння позадоговірної шкоди встановлені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; вину заподіювача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Обов`язок доказування відповідно до частини 3 статті 13, частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами, виходячи з того, хто посилається на певні обставини, якими обґрунтовуються його вимоги або заперечення. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Отже, предметом доказування у цій справі є факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, які спричинили заявлені позивачем збитки. Відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, яка затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №171 від 27.10.1997 засмічення земель - наявність на території земельних ділянок сторонніх предметів і матеріалів. Як визначено п. 3.1 Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх гранично допустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення). Землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища (пункт 3.2 Методики). Згідно з пунктом 3.3. Методики факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель. Визначення обсягу забруднення земельних ресурсів у кожному випадку є самостійним завданням через різноманітність геоморфологічних, геологічних та гідрологічних умов. За наявності інформації про кількість (об`єм, маса) забруднюючої речовини, яка проникла у певний шар землі, визначаються площа, глибина просочування. Якщо за зовнішніми ознаками забруднення земельної ділянки неможливо встановити площу забруднення чи глибину просочування, ці параметри визначають за підпунктом 3.6 цієї Методики (п. 3.4. Методики). При виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди. Об`єм відходів (куб.м), що спричинили засмічення, встановлюють за об`ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням (п. 3.5 Методики). У випадках коли обсяг забруднення не може бути визначено відповідно до підпункту 3.6 цієї Методики, визначення обсягу забруднення земельних ресурсів здійснюється із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, а у разі необхідності із залученням спеціалізованих організацій (п. 3.6 Методики). Отже, відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини. Сам по собі факт наявності сміття не є достатнім для того, щоб вважати землю засміченою і, як наслідок, для виникнення обов`язку відшкодувати шкоду. Обов`язковою ознакою засмічення є таке засмічення земель, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Відтак, для наявності підстав покладення на відповідача відповідальності за засмічення земель, позивачу необхідно довести той факт, що таке засмічення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини. Наявність засмічення на земельних ділянках призвело до забруднення навколишнього природного середовища, що підтверджується актами Державної екологічної інспекції у Волинській області від 04.04.2024 № 1, від 04.04.2024 № 2, від 09.04.2024 № 3, від 09.04.2024 № 4, від 10.04.2024 № 5, від 10.04.2024 № 6, від 10.04.2024 № 7, у яких зазначено. що земельні ділянки засмічені твердими побутовими відходами. Відповідно до протоколів вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів на кожній із земельних ділянок встановлено забруднення, а саме: за межами населеного пункту с. Суськ площа засмічення твердими побутовими відходами становить 950 кв.м, об`єм відходів 283,5 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 № 08-24 площа забруднення земель нітратами становить 945 кв. м (а.с. 34); за межами населеного пункту с. Озеро площа засмічення твердими побутовими відходами становить 200 кв.м, об`єм відходів 60 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 №10-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 200 кв. м (а.с. 38); за межами населеного пункту с. Муравище площа засмічення твердими побутовими відходами становить 1900 кв.м, об`єм відходів 190 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №11-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 945 кв. м (а.с. 41); за межами населеного пункту с. Журавичі площа засмічення твердими побутовими відходами становить 770 кв.м, об`єм відходів 231 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №13-24 площ забруднення земель сульфатами становить 770 кв. м (а.с. 44); за межами населеного пункту с. Омельне площа засмічення твердими побутовими відходами становить 360 кв.м, об`єм відходів 180 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №12-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 770 кв. м (а.с. 47); за межами населеного пункту с. Хопнів площа засмічення твердими побутовими відходами становить 280 кв.м, об`єм відходів 57,6 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 29.04.2024 №14-24 площа забруднення земель азотом амонійним становить 288 кв. м (а.с. 50); за межами населеного пункту с. Звози площа засмічення твердими побутовими відходами становить 0,018 кв.м, об`єм відходів 90 куб.м. Відповідно до протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 25.04.2024 №09-24 забруднення земельної ділянки не підтверджено, відтак, розрахунок розміру шкоди не проводився (а.с. 36). Отже, прокурор у процесі розгляду справи у встановленому законом порядку довів той факт, що засмічення земельних ділянок призвело до забруднення навколишнього природного середовища. Виконаний позивачем розрахунок розміру шкоди - 306 353,25 грн., зумовленої забрудненням земельних ділянок, здійснений із застосуванням інформації, яка підтверджена належними доказами, виконаний відповідно до Методики (розрахунок- а.с. 52-57). Враховуючи часткову сплату відповідачем шкоди у розмірі 110558,25 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 452 від 02.10.2024, виписками з рахунку Державної екологічної інспекції у Волинській області 28.12.2024 (а.с. 72-73), розмір шкоди, який не сплачений відповідачем, становить 195 795 грн. Таким чином, враховуючи наведені норми законодавства, відсутність з боку Ківерцівської міської ради належного контролю за додержанням природоохоронного законодавства, неналежну реалізацію повноважень у сфері управління з відходами, що призвело до засмічення та забруднення земель, заподіяння шкоди навколишньому середовищу, позовна вимога про стягнення з відповідача 195795 грн. шкоди є обґрунтованою, підтверджена матеріалами справи, не спростована відповідачем, а тому підлягає до задоволення. У зв`язку із задоволенням позову на підставі ст.129 ГПК України на відповідача слід покласти судові витрати у справі у розмірі сплаченого прокурором судового збору 2422,40 грн. Обґрунтування наявності порушень інтересів держави та підстав для їх представництва прокурором. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Водночас, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, зазначає визначені законом підстави для звернення до суду, а також орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 174 ГПК України. Частиною 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для такого представництва. Згідно з п. п. 1, 2 Указу Президента України Про систему центральних органів виконавчої влади № 1572/99 від 15.12.1999 до системи центральних органів виконавчої влади України входять міністерства, державні комітети (державні служби) та центральні органи виконавчої влади зі спеціальним статусом. Міністерство є головним (провідним) органом у системі центральних органів виконавчої влади в забезпеченні впровадження державної політики у визначеній сфері діяльності. Центральні органи виконавчої влади можуть мати свої територіальні органи, що утворюються, реорганізовуються і ліквідовуються в порядку, встановленому законодавством. Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 затверджено Положення Про державну екологічну інспекцію України, відповідно до якого Державна екологічна інспекція України (надалі - Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Відповідно до п. 1 Положення Про державну екологічну інспекцію у Волинській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 28, Державна екологічна інспекція у Волинській області (надалі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Відповідно до п. 3 вказаного Положення основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Волинської області. Відповідно до п. 2 розділу ІІ Функції Інспекції Державна екологічна інспекція у Волинській області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, а також звертається до суду з позовами у випадках встановлених чинним законодавством. Спори, які виникають внаслідок спричинення шкоди довкіллю призводять до порушення інтересів держави у сфері охорони навколишнього природного середовища та зачіпають інтереси великої кількості громадян, що у відповідності до ст. 1311 Конституції України, ст. 23 Закону України Про прокуратуру надає підстави прокуратурі здійснювати представницькі повноваження у суді. Луцькою окружною прокуратурою направлялися до Державної екологічної інспекції Волинської області листи від 08.09.2025 № 53-6738 вих-25, від 16.10.2025 №53/1-666 вих-25, від 29.10.2025 №53/1-697 вих-25 щодо надання копій матеріалів перевірки Ківерцівської міської ради, проведеної у квітні 2024 року, а також інформування про вжиті заходи з метою усунення порушень, виявлених під час перевірки, та стягнення невідшкодованих збитків, у тому числі у судовому порядку. Листами від 15.10.2025 №3-5/2748, від 21.10.2025 №3-5/2820, від 03.11.2025 №13 5/2933 інспекція надала запитувані документи та повідомила про те, що вирішення питань щодо пред`явлення позовів здійснюється в порядку черговості та з врахуванням наявних коштів для сплати судового збору, не заперечує щодо вжиття заходів представницького характеру окружною прокуратурою. Листом № 53/1-746вих-25 від 13.11.2025 Луцькою окружною прокуратурою на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» повідомлено Державну екологічну інспекцію Волинської області про пред`явлення позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Волинській області до Ківерцівської міської ради про стягнення збитків, заподіяних внаслідок забруднення та засмічення земельних ділянок в сумі 195795 грн. (а.с. 89). Вказані обставини свідчать про наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру підстав для представництва прокурором інтересів держави у суді. У зв`язку із задоволенням позову на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача слід покласти судові витрати у розмірі сплаченого прокурором судового збору 2422,40 грн.

Резолютивна частина:
1. Позов задовольнити. 2. Стягнути з Ківерцівської міської ради Луцького району Волинської області (45200, вул. Шевченка, буд. 14, м. Ківерці, Луцький р-н, Волинська обл., ЄДРПОУ 26516861) на користь держави -195795 гривень збитків, заподіяних внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, які перерахувати на р/р UА418999980333119331000003536, ГУК у Волинській області./м. Ківерці/, код отримувача - 38009371, код класифікації доходів бюджету - 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. 3. Стягнути з Ківерцівської міської ради, Луцького району, Волинської області (45200, вул. Шевченка, буд. 14, м. Ківерці, Луцький р-н, Волинська обл., ЄДРПОУ 26516861) на користь Волинської обласної прокуратури (43000, вул. Винниченка, 15, м. Луцьк, р/р UA138201720343140001000004945 в Державній казначейській службі України, МФО 820172, код 02909915) - 2422 грн. 40 коп. витрат, пов`язаних з оплатою судового збору. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду впродовж 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення. Повне рішення виготовлено і підписано 13.01.2026 Суддя І. О. Якушева

Результат: granted