Вид судочинства: commercial
Суддя: Шатерніков М.І.
Дата ухвалення: 2021-01-04 00:00:00+02

Обставини справи:
Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" \~28.10.2020 звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 6-1064С від 01.01.2019 р. у розмірі 7076,24 грн., яка складається з: пені в розмірі 6064,95 грн. та \~3% річних у сумі 1011,28 грн. Судові витрати по оплаті судового збору позивач просить суд покласти на відповідача. Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.11.2020 прийнято позовну заяву ПАТ "Харківенергозбут" до розгляду, відкрито провадження у справі № 922/3468/20, розгляд якої вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Відповідачеві, згідно ст. 251 ГПК України, встановлено строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов та заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Позивачеві, згідно статті 251 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання. 05.11.2020 на адресу суду позивачем надано заяву про зменшення розміру позовних вимог (вх. 25871), в якій позивач повідомляє, що при подачі позовної заяви до Господарського суду Харківської області помилково зазначено загальну суму боргу за договором про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 6-1064С від 01.01.2019 р. у розмірі 7076,24 грн., замість правильної суми 7076,23 грн., у зв`язку з чим просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 6-1064С від 01.01.2019 р. у розмірі 7076,23 грн., яка складається з: пені в розмірі 6064,95 грн. та \~3% річних у сумі 1011,28 грн. Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.11.2020 прийнято заяву позивача про зменшення розміру позовних вимог (вх. 25871) та продовжено розгляд справи з її урахуванням. Клопотання від сторін, в порядку ч. 5 ст. 252 ГПК України, щодо проведення розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходило. 18 листопада 2020 року, через канцелярію суду, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області подано відзив (вхідний № 26934) на позовну заяву, який судом було прийнято та долучено до матеріалів справи. Крім того відповідачем до матеріалів справи подано клопотання про зменшення розміру штрафних санкції, які підлягають стягненню з відповідача на 50%. 26 листопада 2020 року, через канцелярію суду, Акціонерним товариством "Харківенергозбут" подана відповідь на відзив (вхідний № 27630) та заперечення на клопотання (вх. 27631), які суд приймає та долучає до матеріалів справи. У наданих заявах по суті спору представник позивача заперечує проти зменшення розміру нарахованої пені та просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення. З`ясувавши всі фактичні обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, господарський суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. У зв`язку з відокремлення функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України "Про ринок електричної енергії" від 13.04.2017, з 01.01.2019 ПрАТ "Харківенергозбут" є постачальником електричної енергії за вільними цінами на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 19.06.2018 № 505 та постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 № 1268. ПрАТ "Харківенергозбут", як постачальник універсальних послуг, здійснює постачання електричної енергії з 01.01.2019 у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг. Відповідно до статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" (далі - Закон) учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Частиною 1 статті 63 Закону встановлено, що універсальні послуги надаються постачальником таких послуг виключно побутовим та малим непобутовим споживачам. Законом України від 23.11.2018 № 2628 "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо покращення адміністрування та перегляду ставок окремих податків і зборів" тимчасово, на період з 1 січня 2019 року по 31 грудня 2020 року, універсальні послуги, крім побутових та малих непобутових споживачів, надаються постачальником таких послуг також бюджетним установам незалежно від розміру договірної потужності та іншим споживачам, електроустановки яких приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 150 кВт. У зазначений період на бюджетні установи незалежно від розміру договірної потужності та на інших споживачів, електроустановки яких приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 150 кВт, поширюються всі права та обов`язки, передбачені Законом України "Про ринок електричної енергії" для малих непобутових споживачів щодо отримання універсальних послуг, передбачених статтею 63 цього Закону". Договір про постачання універсальних послуг є публічним договором приєднання та розробляється постачальником універсальної послуги на підставі типового договору, форма якого затверджується Регулятором. Постачальник універсальних послуг розміщує договір постачання універсальних послуг на своєму офіційному веб-сайті (ч. 4 ст. 63 Закону). Абзацом п`ятим пункту 13 розділу XVII Закону встановлено, що фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії. Також згідно з п. 7 Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 № 1268 (далі - Постанова), договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Публічний договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг розміщений на офіційному сайті ПрАТ "Харківенергозбут": zbutenergo.kharkov.ua. 01 січня 2019 року між позивачем, як постачальником, та \~Головним управлінням державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, як споживачем, було укладено договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № \~6-1064С (надалі - Договір) шляхом приєднання, оскільки Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області фактично споживає електричну енергію. За умовами пункту 2.1 Договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Згідно з пунктом 5.1 Договору споживач розраховується з постачальником за спожиту електричну енергію за цінами (тарифами), що визначаються відповідно до методики (порядку), затвердженої Регулятором, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 3 до цього Договору. Порядок розрахунків за договором про постачання електричної енергії споживачу постачальником універсальних послуг визначаються відповідно до комерційної пропозиції, яка є невід`ємним додатком до Договору. Останнім встановлено, що розрахунковим періодом є календарний місяць; оплата електричної енергії, в тому числі послуги з розподілу електричної енергії, здійснюється споживачем один раз за фактичний обсяг відпущеної електричної енергії, визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка споживачу постачальником, в якому зазначаються сума до сплати за електричну енергію, в тому числі послуги з розподілу електричної енергії. Відповідно до п. 6.2 Договору Споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього Договору та пов`язаних з постачанням електричної енергії послуг згідно з умовами цього Договору. У відповідності до п. 5.11 Договору якщо Споживач не здійснив оплату за цим Договором в строки, передбачені комерційною пропозицією, Постачальник має право здійснити заходи з припинення постачання електричної енергії Споживачу у порядку, визначеному ПРРЕЕ (з урахуванням особливостей, встановлених для вразливих споживачів). У разі порушення Споживачем строків оплати Постачальник має право вимагати сплату пені. Пеня нараховується за кожен прострочений день оплати за цим Договором. Споживач сплачує за вимогою Постачальника пеню у розмірі, що зазначається у комерційній пропозиції. Пунктом 7 комерційної пропозиції передбачено, що у разі порушення Споживачем строків оплати електричної енергії в тому числі послуги з розподілу електричної енергії, передбачених п.4 комерційної пропозиції Постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати: пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюються нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки; 3% річних з простроченої суми. Суми пені, 3% річних, інфляційних зазначаються у розрахунковому документі окремим рядком, та повинні бути сплачені протягом 10 робочих днів від дня його отримання Споживачем. Суми пені, 3% річних, інфляційних сплачуються Споживачем на рахунок Постачальника. Протягом дії Договору березні, квітні, травні, вересні, жовтні 2019 року позивачем було проведено нарахування та за результатами розрахункового періоду було сформовано та виставлено рахунки за спожиту електричну енергію: - за березень 2019 у розмірі 390 723,88 грн., строк оплати рахунку до 03.05.2019 включно, сплачено відповідачем: 149999,33 грн. 22.04.2019; 35999,95 грн. 26.04.2019; 204724,59 грн. 20.05.2019; - за квітень 2019 у розмірі 395188,04 грн., строк оплати рахунку по 27.05.2019 включно, сплачено відповідачем: 0,01 грн. 20.05.2019; 293139,95 грн. та 102048,07 грн. - 30.05.2019; - за травень 2019 у розмірі 285477,97 грн., строк оплати рахунку по 24.06.2019 включно, сплачено відповідачем: 0,01 грн. 30.05.2019; 151748,49 грн. 18.06.2019, 82651,46 грн. 21.06.2019 та 51078,02 грн. - 04.07.2019; - за вересень 2019 у розмірі 222 753,97 грн., строк оплати рахунку по 23.10.2019 включно, сплачено відповідачем - 08.11.2019; - за жовтень 2019 у розмірі 395833,20 грн., строк оплати рахунку по 19.11.2019 включно, сплачено відповідачем - 28.11.2019; Як зазначає позивач, та це не оспорюється відповідачем, останній умови Договору щодо своєчасної сплати спожитої відповідачем електричної енергії у встановлені Договором строки не виконав, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість з пені, 3 % річних, яка станом на 01.10.2020 року становить 7076,23 грн., з яких: 6064,95 грн. пені, 1011,28 грн. 3% річних, нараховані на заборгованість з оплати електричної енергії за період з жовтня 2019 р. по листопад 2019 р. на суму 222 753,97 грн. за період з 24.10.2019 по \~08.11.2019 та на суму 395833,20 грн. за період з 20.11.2019 по 28.11.2019 Стягнення вказаних сум є предметом спору у даній справі. Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного. Відповідно до статті 526 ЦК України, статті 193 ГК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Матеріали справи підтверджують несвоєчасне здійснення відповідачем оплати вартості електричної енергії, спожитої третьою особою у березні, квітні, серпень, вересні 2019 року. Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно статей 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідач факту неналежного виконання договірних зобов`язань за вказані позивачем періоди не оспорює. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно з частиною 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. На підставі вищевказаних положень законодавства позивач через несвоєчасну сплату відповідачем боргу за спожиту електричну енергію за \~вересень та жовтень \~2019 року, здійснив нарахування відповідачу 1011,28 грн. 3% річних, з яких: - на заборгованість за несплачені у березні 2019 року 204724,60 грн. з 14.05.2019 по 20.05.2019 (за 17 днів) нараховано 3% у розмірі 286,11 грн. - на заборгованість за несплачені у квітні 2019 року 395188,03 грн. з 28.05.2019 по 30.05.2019 (за 3 дні) нараховано 3% \~у розмірі 97,44 грн.; - на заборгованість за несплачені у травні 2019 року 51078,02 грн. з 25.06.2019 по 30.06.2019 (за 6 днів) нараховано 3% у розмірі 25,20 грн.; - на заборгованість за несплачені у травні 2019 року 51078,02 грн. з 01.07.2019 по 04.07.2019 (за 4 дні) нараховано 3% у розмірі 16,80 грн.; - на заборгованість за вересень 2019 на суму 222 753,97 грн. за період з 24.10.2019 по 31.10.2019 (за 8 днів) нараховано 3% у розмірі 146,48 грн.; - на заборгованість за вересень 2019 на суму 222 753,97 грн. за період з 01.11.2019 по 08.11.2019 (за 8 днів) нараховано 3% у розмірі 146,48 грн.; - на заборгованість за жовтень 2019 на суму 395833,20 грн. за період з \~20.11.2019 по 28.11.2019 (за 9 днів) нараховано 3% у розмірі 292,77 грн.; Перевіривши розрахунки вказаних сум, суд вважає їх такими, що відповідають вимогам законодавства та обставинам справи, а тому задовольняє позовні вимоги в частині стягнення 3% річних у повному обсязі. Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені Договором та Законом, зокрема сплата неустойки. Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. На підставі вищевказаних норм законодавства та умов Договору позивач здійснив нарахування відповідачу 6064,95 грн. пені, з яких: - пеня на заборгованість за вересень 2019 на суму 222 753,97 грн. за період з 24.10.2019 по 08.11.2019 нарахована у розмірі 3039,24 грн.; - пеня на заборгованість за жовтень 2019 на суму 395833,20 грн. за період з \~20.11.2019 по 28.11.2019 нарахована у розмірі 3025,71 грн. Відповідач розміру та правильності здійсненого позивачем розрахунку пені не оспорив, однак \~заявив клопотання про зменшення розміру пені на 50%. Розглядаючи вказане клопотання відповідача, суд виходить з наступного. Відповідно до\~ \~ст. 233 Господарського кодексу України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій. При цьому, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд об`єктивно оцінює, чи є даний випадок винятком, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо. В даній нормі під "іншими учасниками господарських відносин" слід розуміти третіх осіб, які не беруть участь в правовідносинах між боржником та кредитором, проте, наприклад, пов`язані з кредитором договірними відносинами. Отже, якщо порушення зобов`язання учасника господарських відносин не потягло за собою значні збитки для іншого господарюючого суб`єкта, то суд може зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій. Норми матеріального права, а саме ст. 233 ГК України, яка цілком кореспондується із ч. 3 ст. 551 ЦК України встановлює, що суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Правовий аналіз названих статей свідчить, що вони не є імперативними та застосовуються за визначених умов на розсуд суду. В чинному законодавстві України відсутній перелік таких виняткових випадків, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку. Судом при цьому враховуються фактичні обставини справи та надається оцінка наявним доказам, якими заявник обґрунтовує свої заперечення. Інститут зменшення неустойки судом є ефективним механізмом забезпечення балансу інтересів сторін порушеного зобов`язання. Із мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013 вбачається, що неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання та не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Отже, враховуючи вищенаведене, зважаючи на те, що зобов`язання за договором відповідачем виконане повністю, а також приймаючи до уваги неподання позивачем будь-яких доказів понесення ним збитків внаслідок допущеного відповідачем порушення грошових зобов`язань у спірних правовідносинах, те, що основним споживачем послуг відповідача є \~населення та бюджетні організації, враховуючи майновий стан підприємства відповідача, суд дійшов висновку щодо необхідності зменшення розміру заявлених штрафних санкцій у вигляді пені, що підлягає до стягнення з відповідача, до 50% від заявленої позивачем суми пені за несвоєчасну оплату вартості поставленого природного газу. Таке зменшення розміру пені суд вважає оптимальним балансом інтересів сторін у спорі та запобігатиме настанню негативних наслідків для сторін. Крім того, на думку суду, пеня - це фінансова санкція, спрямована на спонукання сторони, винної у порушенні зобов`язання, до його виконання та дотримання в подальшому, а не засіб безпідставного збагачення. Аналогічна правова позиція суду знайшла своє відображення у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1120цс15, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 703/1181/16-ц, від 20.03.2019 у справі № 761/26293/16-ц, постановах Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №916/2283/18, від 12.06.2019 у справі №904/4085/18, постанові Великої Палати Верховного суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача пені підлягають задоволенню в сумі 3032,48 грн, у зв`язку зі зменшенням її розміру на 50%, а також підлягають задоволенню позовні вимоги в частині стягнення 3% річних у розмірі 1011,28 грн. Отож, в частині стягнення решти суми пені у розмірі 3032,47 грн. суд відмовляє у зв`язку зі зменшенням розміру неустойки. Вирішуючи питання розподілу судових витрат зі сплати судового збору, суд,

Резолютивна частина:
1. Позов задовольнити частково. 2. Стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (61013, м. Харків, вул. Шевченка, 8; ідент. код 38631015) на користь Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, 126, код 42206328; на ІВАN № [NUMBER] в АТ "Мегабанк", м. Харків) 3032,48 грн. пені, 1011,28 грн. 3% річних, а також 2102,00 грн. судового збору. 3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили. 4. В іншій частині позову в сумі 3032,47 грн. пені - в позові відмовити. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. \~ Повне рішення складено "04" січня 2021 р. \~\~ Суддя\~М.І. Шатерніков

Результат: partial