Вид судочинства: civil
Суддя: Мачуський О. М.
Дата ухвалення: 2022-01-05 00:00:00+02

Обставини справи:
Представник позивача - адвокат Добринь Я.О. звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення пені за несплату аліментів. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач та відповідач перебували у шлюбних відносинах, від яких сторони мають дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Рішенням суду від 17.09.2009 року з відповідача на користь позивача стягнуто аліменти на утримання дітей, та видано виконавчий лист, на підставі якого державним виконавцем Амур-Нижньодніпровського відділу ДВС відкрито виконавче провадження № 21075541. Разом з тим, відповідач не виконує свій обов`язок щодо утримання дитини, у зв`язку з чим за останнім утворилась заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 69481,88 гривень. Враховуючи наведене, представника позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача пеню на суму заборгованості по сплаті аліментів, яка не перевищує розміру заборгованості у розмірі 69481,88 гривень. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 12 липня 2020 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали. 21 липня 2021 року на адресу суду від представника позивача - адвоката Добринь Я.О., на виконання вимог ухвали судді від 12.07.2021 року надійшла заява про долучення доказів. У зв`язку з усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 22 липня 2020 року позов [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 25 листопада 2021 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи наявна заява представника позивача - адвоката Добринь Я.О. про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечують. Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином у відповідності до вимог ст. 128 ЦПК України, будь-яких заяв, заперечень, клопотань до суду не надав, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступник підстав. Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб. інтересів держави. У статті 3 ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність. Судом встановлено, що позивач та відповідач мають спільних дітей - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 вересня 2009 року задоволено позовні вимоги [PERSON] , стягнуто з [PERSON] аліменти на утримання його неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , до досягнення ним повноліття, у твердій грошовій сумі в розмірі 1000,00 гривень, щомісячно, але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, стягуючи аліменти на користь матері дитини [PERSON] , починаючи стягнення х дня подання позову, а саме з 27 липня 2009 року. Також з [PERSON] стягнуто аліменти на утримання його неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , до досягнення ним повноліття, у твердій грошовій сумі в розмірі 1000,00 гривень, щомісячно, але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, стягуючи аліменти на користь матері дитини [PERSON] , починаючи стягнення х дня подання позову, а саме з 27 липня 2009 року. На виконання даного рішення суду, 05 жовтня 2009 року Індустріальним районними судом м. Дніпропетровська видано виконавчий лист № 2-25986. Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Положеннями ч.ч.1,3 ст. 549 ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Відповідно до Розрахунку заборгованості за сплати аліментів 21075541, згідно виконавчого листа 2-25986 від 05.10.2009 року виданого Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1000,00 гривень, щомісячно до досягнення дитиною повноліття, за відповідачем [PERSON] наявна заборгованість зі сплати аліментів, загальний розмір якої з 07.2009 року та станом на червень 2021 року становить 69481,88 гривень. Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, позовні вимоги [PERSON] про стягнення на її користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними. Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Саме така правова позиція 25.04.2018 року висловлена у постанові Верховного Суду України у справі № 572/1762/15-ц. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оскільки сторони не заперечували проти визначеного державним виконавцем розміру заборгованості по аліментам, не оспорювали його дійсність та обґрунтованість, доказів, які б визначали доцільність перевірки правильності розрахунку аліментних платежів за кожним окремим місяцем суду не надано, тому суд вважає заявлений розмір заборгованості вірним та обґрунтованим. На підставі наданого Розрахунку заборгованості по аліментам, позивачем здійснено розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, відповідно до якого за період з 07.2009 року по 06.2021 року, розмір пені складає 3024438,47 гривень. Однак, враховуючи що пеня не може бути більшою 100 відсотків заборгованості, просить стягнути пеню у розмірі 69481,88 грн. Змістом положень ч. ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачем не оспорювався розрахунок пені по аліментам, наданий позивачем, та ним не надано інших розрахунків, а тому суд приходить до висновку, що [PERSON] не погашено заборгованості по аліментам. Враховуючи викладене, дослідивши наданий позивачем розрахунок, суд вважає, що його проведено вірно, з урахуванням положень ст. 196 СК України та висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 25.04.2018 року, винесеній у справі № 572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення пені за несплату аліментів, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно зі ст.141 ЦПК України суд враховує звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з чим судовий збір в розмірі 908,00 грн. підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.

Резолютивна частина:
Позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення пені за несплату аліментів - задовольнити. Стягнути з [PERSON] , [INFO] , адреса реєстрації: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 69481,88 гривень. Стягнути з [PERSON] , [INFO] , адреса реєстрації: [ADDRESS] , у дохід держави судовий збір у розмірі 908,00 грн. Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. Суддя О.М. Мачуський

Результат: granted