Вид судочинства: admin_offense
Суддя: Миколайчук П. В.
Дата ухвалення: 2022-01-04 00:00:00+02

Обставини справи:
11.11.2021 близько 14.00 години [PERSON] в [ADDRESS] ухилилася від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків щодо забезпечення належних умов догляду та виховання своєї неповнолітньої дитини [PERSON] , 2008 року народження, а саме: в будинку брудно, санітарний стан незадовільний, речі розкидані та брудні. Своїми діями [PERSON] порушила вимоги ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства" чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП; Матеріали справи за вказаним правопорушенням надійшли до Брусилівського районного суду Житомирської області з Відділу поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 17.11.2021, справа призначалась до розгляду з дотриманням строків, передбачених ст. 277 КУпАП. В судові засідання 19.11.2021, 29.11.2021, 16.12.2021 та 04.01.2022 [PERSON] не з`явилася, була повідомленою належним чином про час і місце розгляду справи шляхом особистого підпису на повідомленні про вручення повістки за адресою, вказаною в протоколі, та отримання СМС повідомлень за зазначеним в протоколі номером телефону, клопотання про відкладення розгляду справи не надала, причини неявки суду не відомі. Статтею 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення. Відповідно до положень ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Суд враховує, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону. У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. З огляду на те, що [PERSON] була обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення та про розгляд справи саме Брусилівським районним судом Житомирської області, однак в подальшому до суду не з`явилася, не подавала письмових пояснень, заяв чи клопотань, суд розцінює її поведінку як свідоме затягування розгляду справи з метою спливу строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП, а тому суд проводить розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.Частиною 1 ст. 184 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за ухилення батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. За змістом ст. 150 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства" - виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Таким чином, ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, передбачає бездіяльність, внаслідок якої обов`язки по вихованню виконуються неякісно та не в повному обсязі. Таке ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням необхідних умов життя, належного виховання, навчання неповнолітніх дітей: залишення впродовж тривалого строку дитини без будь-якого нагляду, ухилення від виховання дітей (у тому числі незабезпечення відвідування ними школи, контролю за дозвіллям, тощо), незабезпечення безпечних умов перебування за місцем проживання чи в іншому місці, невжиття заходів щодо їх лікування, безпідставне обмеження в харчуванні. одязі, інших предметах першої необхідності, штучне створення незадовільних побутових умов, тощо. Вивчивши матеріали справи, приходжу до висновку, що у діях [PERSON] наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП. Факт скоєння [PERSON] адміністративного правопорушення підтверджується матеріалами справи та сукупністю доказів: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 786771 від 11.11.2021, письмовими поясненнями [PERSON] від 11.11.2021, копією свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , рапортом інспектора сектору ювенальної превенції Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 11.11.2021, копією акту обстеження житлово-побутових умов проживання сім`ї [PERSON] від 11.11.2021. При обрані міри адміністративного стягнення суддею враховуються обставини справи, характер правопорушення, особа правопорушниці, яка протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалася, вину свою у письмових поясненнях визнала у повному обсязі, обставин що обтяжують чи пом`якшують відповідальність не встановлено, тому до правопорушниці слід застосувати адміністративне стягнення у виді попередження. Відповідно до положень ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На підставі викладеного, ч. 1 ст. 184 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та

Резолютивна частина:
[PERSON] визнати винною у вчиненні 11.11.2021 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді попередження. Стягнути з [PERSON] на користь держави судовий збір у сумі 496,20 гривні. Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Брусилівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови. Суддя П. В. Миколайчук

Результат: guilty