Вид судочинства: civil
Суддя: Почкіна О. М.
Дата ухвалення: 2026-01-02 00:00:00+02

Обставини справи:
[PERSON] звернулася в суд з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та [PERSON] , зареєстрований 08.12.2018 у Шевченківському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2269. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 08.12.2018 вона уклала шлюб з [PERSON] , який вони зареєстрували у Немирівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Шевченківському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2269. Від даного шлюбу сторони мають двох спільних дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , які проживають з позивачкою. Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки у сторін різні погляди на життя та обов`язки, Постійні конфлікти призвели до того, що сторони стали чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає, подружні відносини припинилися, спільне господарство не ведеться, спору про спільне майно не має, шлюбні стосунки мають формальний характер Відповідач не розуміє сутності сімейних проблем та не може підтримувати позитивну моральну атмосферу в сім`ї, будувати сімейні відносини на почуттях взаємної любові, поваги та взаємодопомоги. За таких обставин позивачка вважає, що сім`ю відновити неможливо. Примирення між сторонами неможливе, тому просить шлюб розірвати. Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 02.12.2025 дану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивачка у судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Через канцелярію суду 02.01.2026 позивачка подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задоволити. Крім того, просила суд проводити розгляд справи без її участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, відзиву не подав. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Подав заяву, у якій просив розгляд даної справи проводити без його участі, позовні вимоги про розірвання шлюбу визнав у повному обсязі та не заперечував проти їх задоволення, клопотання про надання строку для примирення перед судом не заявив. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що відповідач обізнаний як з позовом, так і з часом і місцем розгляду даної справи судом. Згідно з частиною третьою статті 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на зазначені обставини, суд, у відповідності до ст. 247 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних у справі матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 08 грудня 2018 року зареєстрували шлюб у Немирівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Шевченківському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що 08.12.2018 складено відповідний актовий запис за №2269, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданого Шевченківським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, 08.12.2018. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.5). Подружжя має двох дітей: дочку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Тростянецькому та Чечельницькому районах Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області 09.08.2019 та дочку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Тростянецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 01.09.2022 (а.с. 10) Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з частиною другою статті 104, частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК України. За змістом частини третьої статті 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Відповідно до частини першої статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Позивачка в позовній заяві вказала, що шлюбні відносини фактично припинені, примирення між подружжям неможливе Відповідач у заяві визнав позовні вимоги в повному обсязі, а отже підтвердив, викладені в позовній заяві обставини. Суд вважає, що визнання відповідачем позову в частині розірвання шлюбу не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому вбачає можливим прийняти визнання позову відповідачем. З огляду на викладене, суд виходить з того, що шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу. За таких обставин суд дійшов висновку, що сім`я сторін по справі розпалася і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам. За таких обставин, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до вимог ст. 113 СК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. У позовній заяві позивачка просила залишити їй прізвище « [PERSON] ». Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанції №2.422140427.1 від 28.11.2025 позивачка при зверненні до суду сплатила судовий збір в розмірі 1211,20. У відповідності до ст. 141 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір у сумі 1211,20 грн підлягає стягненню з відповідача у користь позивачки.

Резолютивна частина:
Позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, задовольнити. Розірвати шлюб укладений між [PERSON] [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрований 08 грудня 2018 року у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2269. Після розірвання шлюбу [PERSON] залишити прізвище « [PERSON] ». Стягнути з [PERSON] [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] , судовий збір у розмірі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 коп.). Апеляційна скарга на рішення суду подається учасниками справи до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Результат: granted