Jurisdiction: civil
Date: 2013-01-20 00:00:00

02 квітня 2012 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідача ТОВ «Житло-Гарант» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування вимог зазначив, що є власником квартири [ADDRESS]. Квартиру розташовано на девятому поверсі багатоквартирного жилого будинку. У період з 01.04.2002 року по 31.05.2010 року будинок знаходився на технічному обслуговуванні у відповідача. Починаючи з 2006 року та по 2010 рік внаслідок опадів, танення снігу відбувалися неодноразові залиття квартири водою. На неодноразові звернення щодо необхідності проведення ремонту даху відповідач не реагував. 24 лютого 2010 року відбулося чергове залиття квартири, з приводу чого складено відповідний акт. Внаслідок залиття квартира потребує відновлювального ремонту на суму 29002,49 гривень, що підтверджено звітом спеціаліста, на оплату робіт якого ним було витрачено 4000,00 гривень. Крім того, залиття квартири, а також відсутність відповідного реагування з боку відповідача, суттєво вплинуло на його емоційний стан, почав нервувати. Дані обставини також негативно впливають на його стан здоровя, та стан здоровя членів родини. Моральну шкоду оцінює у сумі 10000,00 гривень. Просив стягнути з відповідача на свою користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 29002,49 гривень, моральну шкоду у сумі 10000,00 гривень, витрати на оплату проведення дослідження в сумі 4000,00 гривень, судові витрати у розмірі 514,65 гривень, а разом 43507,14 гривень. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надавши пояснення аналогічні, викладеним у позові. Додатково пояснили, що неодноразової залиття квартири відбувалися через пошкодження даху внаслідок дощів та танення снігу. Відповідач жодного разу не направив своїх представників для огляду квартири, не вживав заходів щодо ремонту даху. У травні 2010 року будинок вийшов з обслуговування відповідача та мешканцями квартир було утворено обєднання співвласників багатоквартирного будинку, після чого дах було відремонтовано. Просили позов задовольнити. Представник відповідача ТОВ «Жилье-Гарант» - [PERSON], яка діє на підставі довіреності, у судовому засіданні предявлений позов не визнала та пояснила, що свої зобовязання з проведення ремонтів та обслуговування будинку ними виконувалися у повному обсязі. Дах будинку потребував капітального ремонту, а ті ремонтні роботи даху, які виконувалися, дієвих результатів не давали. Дах будинку знаходився на балансі ЖБК «Орджонікідзевський-127» та був переданий ТОВ «Жилье-Гарант» на обслуговування. Укладеним між ними договором на обслуговування будинку не було передбачено виконання капітальних ремонтів даху, тому вважає винним у спричиненні позивачеві шкоди саме балансоутримувача. Крім того, відповідачем ТОВ «Жилье-Гарант» надано письмові заперечення проти позову. За їх змістом відповідач посилається на те, що технічне обслуговування будинку ними проводилося у період з 01.04.2002 року по 31.05.2010 року та здійснювалося за затвердженими у встановленому порядку тарифами. Проте, тариф квартирної плати на його думку затверджений без врахування рентабельності. Відповідно до умов укладеного із ЖБК «Орджонікідзевським-127» договору товариство зобовязалося обслуговувати будинок та прилеглу до нього територію у відповідності до Правил і норм технічної експлуатації будинків. Договором ЖБК зобовязано своєчасно приймати та оплачувати роботи, передбачені договором, а також послуги по технічному утриманню будинку. При цьому відповідно до п. 3.2.1 договору товариство має право не надавати послуг за наявності заборгованості за надані послуги. [PERSON] регулярно та безперебійно надавало передбачену низку послуг з утримання будинку. Натомість, позивачем за весь період проживання не було сплачено жодної суми за надані послуги та станом на 17.05.2012 року його заборгованість перед товариством складає 4513,26 гривень. У травні 2009 року було здійснено ремонт зовнішніх швів квартири позивача у кількості 15 м.п. На звернення позивача з приводу протікання даху будинку були здійснені неодноразові виходи представників товариства спільно із головою ЖБК та представниками підрядних організацій. На особистому прийомі у директора товариства позивачеві було запропоновано варіанти капітального ремонту даху будинку, проте з його боку вирішення даної проблеми не здійснено. З цих підстав просив відмовити у задоволенні предявленого позову. Представник третьої особи ОСББ «Орджонікідзевський-127» - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та не заперечувала проти їх задоволення. Заслухавши пояснення позивача та його представника, представників відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Договором купівлі-продажу серії ВСК № 567089, посвідченим приватним нотаріусом [PERSON] від 10.12.2005 року за реєстровим № 4337, встановлено, що квартира № 33 будинку № 104 в Орджонікідзевському районі міста Маріуполі на праві приватної власності належить [PERSON] (а.с. 13). Згідно із технічним паспортом квартиру розташовано на девятому поверсі девятиповерхового багатоквартирного жилого будинку (а.с. 9-10). Поясненнями сторін встановлено, що будинок № 104 по проспекту Перемоги в місті Маріуполі до травня 2010 року знаходився на балансі Житлово-будівельного кооперативу «Орджонікідзевський-127», а з 06 травня 2010 року знаходиться на балансі Обєднання співвласників багатоквартирного житлового будинку «орджгонікідзевський-127». Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» право визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна покладено на балансоутримувача будинку. 01 лютого 2006 року між замовником Житлово-будівельним кооперативом «Орджонікідзевський-127», з одного боку, та виконавцем послуг [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Жилье-Гарант», з іншого, було укладено договір № 2 (далі за тестом - Договір) на обслуговування будинку № 104 по проспекту Перемоги в місті Маріуполі (а.с. 11). Відповідно до п. 2.2 Договору виконавець серед іншого прийняв на зобовязання здійснювати профілактичний огляд та технічне обслуговування конструктивних елементів та інженерного обладнання будинку, а також роботи з поточного (незапланованого) ремонту, проводити підготовку домоволодіння до експлуатації у зимовий період, здійснювати позачергові огляди обєктів та організовувати проведення робіт з аварійного обслуговування будинку, укладати договори на розробку проектно-кошторисної документації на капітальний ремонт домоволодіння, укладати договори на технічне обслуговування тощо. При цьому низка зазначених зобовязань прийнята виконавцем ТОВ «Жилье-Гарант» за умови 100% оплати мешканцями будинку послуг з його утримання, що встановлено п. 2.2.11 Договору. Порядок утримання та ремонту майна визначено Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року № 76 (далі за текстом - Правила). Судовим розглядом встановлено, що протягом періоду проживання позивача [PERSON] та його родини у квартирі, житло неодноразово заливалося водою, з приводу чого вони зверталися до ТОВ «Жилье-Гарант», зокрема, листами від 09.02.2009 року та від 24.02.2010 року, з вимогою щодо усунення існуючих пошкоджень покрівлі даху (а.с. 14-15). 24 лютого 2010 року відбулося чергове залиття належної позивачеві квартири. З цих підстав та з метою складення відповідного акту дружина позивача [PERSON] звернулася до ТОВ «Жилье-Гарант» з листом від 02 березня 2010 року (а.с. 16). На дане звернення листом за вих. № 60 від 05.03.2010 року ТОВ «Жилье-Гарант» повідомило, що проведеною перевіркою встановлено: через довготривалу експлуатацію мяке покриття даху будинку прийшло у непридатний стан, потріскалося, місцями має здуття та відшарування, внаслідок чого наявні протікання над квартирами № 33-35, 69-72, 105-108, 141-144. Вжиті товариством заходи з поточного ремонту даху до дієвих результатів не призвели, при цьому здійснювати капітальний ремонт ТОВ «Жилье-Гарант» не може, оскільки такий виду ремонту не закладений у тарифи послуг (а.с. 18). Відповідно до п. 2.3.6 Правил Заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Проте, виконавцем послуг ТОВ «Житло-Гарант» заходів реагування з метою перевірки викладених у листі обставин та складення відповідного акту фіксування факту залиття вжито не було. Актом від 05 березня 2010 року, складеним головою ОСББ «Орджонікідзевський-127» [PERSON] за участю мешканців квартир № 29 та № 34 зафіксовано залиття квартири [ADDRESS], та встановлено, що внаслідок дощів та танення снігу наявні потьоки на стелях всіх кімнат житла, відкосах вікон, відклеєні шпалери, обвалилася штукатурка, наявна пліснява та грибок. Вода потрапила до електророзподільної коробки, внаслідок чого відбулося замикання із загоранням (а.с. 17). Відповідно до висновків судової будівельно-технічної експертизи № 304 від 31 жовтня 2012 року загальна вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для проведення відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] Маріуполі, становить 29638,33 гривень, в тому числі ПДВ у розмірі 4939,72 гривень. В результаті огляду житла експертом встановлено: в кухні стіни у потьоках, місцями відсутні шпалери, місцями відійшли від стін, на стелі з боку вікна осипалася штукатурка та шпаклівка, місцями наявні сліди плісняви; у коридорі перегоріла проводка, згоріли розподільна коробка, розетка та вимикач, шпалери у потьоках, місцями відійшли від стін, на стінах та шпалерах наявні сліди плісняви, на стелі шпаклівка має відшарування та розводи від потьоків води; у кімнаті 6 стіни та стеля в уграх з боку вікна мають потьоки, шпалери відійшли від стін; в кімнаті 7 на стелі наявні потьоки, відшарування шпаклівки, шпалери відійшли від стін; у кімнаті 8 на стелі наявні потьоки, відшарування шпаклівки, шпалери мають потьоки і місцями відійшли від стін; у переході потьоки на стінах та стелі, штукатурка місцями осипалася, місцями має тріщини, на стінах наявні сліди плісняви. Причинами залиття є протікання води зверху (а.с.79-100). Згідно із п. 4.4.1 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів металевих зєднань у сполученні деревяних конструкцій крокв, гідроізоляції, ураження деревини дереворуйнувальними комахами і будинковим грибком, наднормативний прогин риштування, крокв, прогонів. Відповідно до п. 4.4.2 Правил інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. До основних дефектів покрівель відповідно до п. 4.4.3 Правил віднесено, зокрема, здуття, розриві і пробоїни, місцеві осідання, розшарування рулонного килима, розтріскування покривного шару. Відповідно до 2.1. Правил система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Відповідно до п. 2.2.1 Планові огляди житлових будинків у свою чергу розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Основними ж завданнями загального огляду будинків відповідно до п. 2.1.2 Правил є: - визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній і осінньо-зимовий періоди; - встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту в наступному році; - уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; - перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; - визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку для врахування під час формування плану на наступний рік або уточнення відповідних планів поточного року. Відповідно до п. 2.1.5 Правил профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування покрівлі встановлена не рідше одного разу на 3-6 місяців. При цьому конкретна періодичність оглядів у межах встановленого інтервалу встановлюється експлуатаційними організаціями, виходячи із технічного стану будівлі та місцевих умов. Згідно із п. 2.2.2 Правил виявлені у процесі загального та позапланового огляду несправності та причини, що їх викликали, а також технічний стан елементів жилого будинку записуються в журналі обліку результатів огляду. Журнал обліку результатів огляду жилих будинків заводиться виконавцем послуг на будинок чи групу будинків, залежно від кількості поверхів, рівня благоустрою та інших характеристик. Відомості, що заносяться до журналу, є вихідними даними для визначення технічного стану елементів будинку та його обладнання. Відповідальність за ведення і збереження журналу обліку результатів огляду будинків покладається на майстра (техніка) технічної дільниці. Узагальнені відомості про технічний стан жилого будинку та про проведені ремонти відображаються щорічно в технічному паспорті будинку. Виконавець послуг повинен уживати термінових заходів для забезпечення безпеки людей, попередження подальшого розвитку деформацій, а також негайно інформувати про те, що трапилося, власника будинку чи уповноважену ним особу. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином цивільним законодавством у деліктних зобовязаннях встановлено презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача ТОВ «Жилье-Гарант» як виконавця послуг у даному випадку покладено обовязок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачеві. На спростування наявності своєї вини відповідачем ТОВ «Жилье-Гарант» надано договори підряду № 5 від 14.05.2007 року, № 17 від 19.09.2007 року на виконання латкового ремонту мякої рулонної покрівлі даху будинку, низку актів приймання виконаний робіт від 25.05.2009 року, за лютий, грудень 2006 року, березень, квітень, червень, липень 2007 року, калькуляцію виконаних робіт, а також розрахунок заборгованості позивача [PERSON] по сплаті послуг (а.с. 37-54). Проте, надані акти прийомки виконаних робіт не містять відомостей щодо здійснення відповідачем протягом зазначених періодів робіт по ремонту покрівлі будинку, а укладені договори підряду на виконання ремонтних робіт покрівлі будинку не підтверджують факту їх здійснення. Наявність певної заборгованості позивача [PERSON] з оплати наданих послуг не усуває ТОВ «Жилье-Гарант» від виконання зобовязань, визначених укладеним із балансоутримувачем договором та Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій. При цьому суд не може не взяти до уваги той факт, що впродовж 2006-2010 років, тобто у період чинності Договору, виконавець ТОВ «Жилье-Гарант» за власним розсудом не відмовилося від його виконання, а також з певних причин не ініціювало питань щодо стягнення з позивача наявної заборгованості. Крім того, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження належного виконання ним передбачених Правилами заходів щодо забезпечення належного стану покрівлі будинку, здійснення контролю за її станом та профілактичного обслуговування у передбачені терміни, встановлення необхідності її поточного або капітального ремонту та планування таких ремонтів, а отже не спростовано наявності вини, яка виразилася у бездіяльності, в завданні шкоди позивачеві [PERSON] Посилання ж відповідача на нерентабельність затверджених у встановленому законом порядку тарифів є безпідставними і такими, що звільняють від прав і обовязків за укладеним Договором. Разом із тим, відповідно до Закону України «Про податок на додану вартість» податкові зобов'язання з податку на додану вартість виникають у платника податку на додану вартість, який здійснює операції з поставки товарів чи послуг товарно-матеріальних цінностей і послуг по ремонту, заміщенню, відтворенню, оскільки такі операції є обєктом оподаткування податком на додану вартість. З висновку судової будівельно-технічної експертизи вбачається, що експертом при визначенні розміру матеріальної шкоди в сумі 29638,33 гривень також враховано податок на додану вартість у сумі 4939,72 гривень, який буде покладено у майбутньому на замовника будівельних робіт. Проте, позивачем [PERSON] не надано підтверджень щодо залучення ним для проведення ремонтно-відновлювальних робіт житла певної юридичної особи, яка є платником податку на додану вартість. Таким чином, суд, вирішуючи питання про стягнення матеріальної шкоди з урахуванням можливої сплати ПДВ, вирішить права та обовязки сторін на майбутнє, у звязку із чим вважає необхідним стягнути з ТОВ «Жилье-Гарант» на користь позивача [PERSON] суму матеріальної шкоди без врахування суми ПДВ, а саме у розмірі 24698,61 гривень. Вирішуючи позов в частині відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 1167 ч. 1 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Факт заподіяння позивачеві моральної шкоди встановлений судом, оскільки залиття призвело до пошкодження майна в квартирі у звязку з чим позивач був змушений проживати в дискомфортних умовах і застосовувати додаткові зусилля для встановлення свого побуту у пошкодженій квартирі, приймати заходи до поновлення своїх прав в судовому порядку. Враховуючи тривалість, обсяг і характер спричиненої шкоди, субєктивну оцінку самими позивачем його порушених благ, і виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, вважає адекватним стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду у сумі 1000,00 гривень. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені та документально підтвердженні витрати з оплати судової будівельно-технічної експертизи у сумі 2300,00 гривень, а також з оплати судового збору у сумі 354,28 гривень У стягненні витрат на проведення експертного дослідження в сумі 4000,00 гривень суд відмовляє, оскільки зазначені витрати понесені стороною поза межами судового розгляду. На підставі викладеного,

Outcome: partial