Jurisdiction: civil
Date: 2012-06-17 00:00:00

Позивачі, [PERSON] та [PERSON], звернулися до суду з позовом до Станичненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, в якому просять суд продовжити [PERSON] строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], прийняти від нього відмову від прийняття спадщини на користь [PERSON] та визнати за [PERSON] право власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, а також права власності на земельну ділянку. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що 06.01.2008 року в с. Дігтярка Нововодолазького району Харківської області померла [PERSON], яка була матірю [PERSON] та бабусею [PERSON]. За життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого заповіла все належне їй майно своєму синові [PERSON]. Після смерті матері в шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини він не звернувся в силу своєї юридичної необізнаності. Також у своєму позові [PERSON] посилаючись на свій вік та хворобливий стан просить суд прийняти його відмову від спадщини на користь свого сина [PERSON], а останній в звязку з цим просить визнати за ним право власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, с. Дігтярка, вул. Правди, 23 та на земельну ділянку площею 6,5665 га, що розташована на території Станичненської сільської ради Нововодоладького району Харківської області, КСП ім. Дзержинського. Позивачі у судове засідання не зявилися. Через канцелярію суду представник позивачів подав заяву про розгляд справи у відсутності позивачів (а.с. 59). Відповідач голова Станичненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області у судове засідання не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника зазначивши, що проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 52). За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі доказів, що містяться у матеріалах справи. Суд, вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів. Як вбачається з матеріалів справи, 06 січня 2008 року померла мати позивача [PERSON] [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-ВЛ № 152656, виданим Станичненською сільською радою Нововодолазького району Харківської області 09.01.2008 року (а.с. 11). Факт родинних відносин між позивачами та [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження серії ІІ-ЯР № 836944, виданим Станичненською сільською радою Нововодолазького району Харківської області 14.08.1959 року, де [PERSON]С записана, як мати позивача [PERSON] (а.с. 9) та копією свідоцтва про народження другого позивача [PERSON], серії ІІІ-ВЛ № 470692, виданого Старовірівським ВРАЦС Нововодолазького району Харківської області 15.08.1985 року, з якого вбачається, що [PERSON] є батьком [PERSON] (а.с. 10). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина в виді житлового будинку, розташованого за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, с. Дягтярка та земельної ділянки, розташованої на території Станичненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області площею 6,5665 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За життя, [PERSON] склала заповіти, якими заповіла житловий будинок та земельну ділянку [PERSON] Статтею 1223 ЦК України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України). При цьому, згідно ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. \~ За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст. 1272 \~ЦК України). Як вбачається із Інформаційних довідок із Спадкового реєстру, наданих Нововодолазькою державною нотаріальною конторою 22.03.2012 року та 30.03.2012 року, після смерті [PERSON], померлої 06.01.2008 року, спадкова справа не заводилась (а.с. 32, 40, 41). На даний час спадщина в частині належної померлій [PERSON] земельної ділянки, розташованої на території Станичненської сільської ради площею 6,5665 га та житлового будинку, розташованого в с. Дягтярка, Нововодолазького району Харківської області, залишилась відкритою, оскільки спадкова справа не заводилась, свідоцтва про права на спадщину не видавалися. Приймаючи до уваги, що [PERSON] по своїй юридичній необізнаності не міг знати порядок прийняття спадщини та строки подачі заяви про прийняття спадщини, а також є людиною пенсійного віку, суд приходить до висновку, що дана обставина є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають зпдоволенню. Що стосується позовних вимог [PERSON] в частині прийняття відмови від прийняття спадщини на користь сина [PERSON] та вимог [PERSON] про визнання за ним права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, с. Дігтярка, вул. Правди, 23 та на земельну ділянку площею 6,5665 га, що розташована на території Станичненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, КСП ім. Дзержинського, суд вважає за необхідне відмовити виходячи з наступного. Як вже зазначалося, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, порядок оформлення права на спадщину встановлено главою 89 ЦК України. Тому за наявності умов для звернення із заявою про прийняття спадщини та одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину розгляду в судовому порядку не підлягають. До компетенції суду віднесено тільки вирішення питання щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини та надання спадкоємцеві додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини. При цьому вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування, може відбуватися лише після звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою. З цього приводу в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкуваннявказується, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріальної контори, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Таким чином, суд при розгляді питання щодо поновлення спадкоємцю строку для прийняття спадщини, у випадку його пропуску, не має права на одночасне визнання за ним права на спадкове майно, оскільки внаслідок його поновлення спадкоємець отримує лише право на вчинення дій щодо прийняття спадщини, зокрема подання відповідної заяви про прийняття спадщини, а не саме право на спадкове майно та права на розпорядження ним. Крім того, суд зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом. Як встановлено із матеріалів справи, [PERSON] взагалі не є спадкоємцем за заповітом. З огляду на зазначені обставини,

Outcome: partial