Jurisdiction: civil
Date: 2012-09-09 00:00:00

На адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON], [PERSON] до Горохуватської сільської ради, в якій позивачі просять суд винести рішення, яким : - визнати за [PERSON] в порядку спадкування після смерті [PERSON] право власності на 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою Київська область, Кагарлицький район, с. Тарасівка, вул. Південна, 14. - визнати за [PERSON] в порядку спадкування після смерті [PERSON] право власності на 2/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою Київська область, Кагарлицький район, с. Тарасівка, вул. Піденна, 14 В судовому засіданні позивачка [PERSON] позов підтримала. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позов підтримала. В судове засідання представник відповідача, - Горохуватської сільської ради Кагарлицького району Київської області не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, прощо маються відповідні відмітки в матеріалах справи. В судове засідання представник третьої особи, - Кагарлицького бюро технічної інвентаризації в не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, прощо маються відповідні відмітки в матеріалах справи. Суд, вислухавши позивачок, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову шляхом винесення заочного рішення, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Що стосується винесення заочного рішення, то суд при цьому керувався наступними нормами процесуального права. Згідно ст.. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який повідомлений судом належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні проти винесення заочного рішення по справі не заперечувала, процесуальні наслідки винесення заочного рішення судом їй були роз»яснені та зрозумілі. Згідно ст.. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, вста\-новленими цією главою. Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 213 і 215 цього Кодексу і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Згідно ст 227. Повідомлення про заочне рішення відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше п'яти днів з дня його проголошення. Що стосується фактичним обставинам справи, то судом в судовому засіданні встановлено наступне. 11.04.2012 року померла [PERSON]. За життя [PERSON] згідно технічного паспорту від 26.07.2012 р. належав житловий будинок за адресою Кагарлицький район, с. Тарасівка, вул. Південна, 14, в якому вона проживала до та на час смерті. Отже, після смерті [PERSON] залишився вищезазначений житловий будинок. 31.10.2005 р. [PERSON] було складно заповіт, посвідчений секретарем Горохуватської сільської радої [PERSON] та зареєстровано в реєстрі за №39. Відповідно до вищезазначеного заповіту [PERSON] заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право [PERSON], [PERSON] (далі-Позивачі) та [PERSON]. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також' у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] не залишилось. [PERSON] користуючись свої правом відмовилась від спадщини [PERSON] на користь Позивача [PERSON]. Отже, Позивачі як спадкоємці за заповітом успадковують всю спадщину [PERSON]. У зв'язку з відкриттям спадщини Позивачі у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк звернулись до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини [PERSON], що підтверджується витягом про реєстрацією в спадковому реєстрі №31152145 від 24.07.2012 р., який виданий державним нотаріусом Кагарлицької районної державної нотаріальної контори. 26.07.2012 р. Кагарлицьким бюро технічної інвентаризації було виготовлено технічний паспорт на вищезазначений житловий будинок (копія додається). З метою оформлення спадщини Позивачі звернулись до Кагарлицького бюро технічної інвентаризації для отримання витягу з реєстру прав на нерухоме. Однак, посадові особи Кагарлицького БТІ повідомили, що у зв'язку з тим, що правовстановлюючий документ, який би посвідчував право власності [PERSON] на житловий будинок за адресою Київська область, Кагарлицький район, с. Тарасівка, вул. Південна, 14 відсутній та не зареєстрований в БТІ, витяг з реєстру прав на нерухоме майно не може бути виданий. Тому, питання визнання права власності на житловий будинок необхідно вирішувати Позивачам у судовому порядку. В зв'язку з чим, Кагарлицькою районною державною нотаріальною конторою Позивачам було рекомендовано звернутись до суду щодо визнання за ними в порядку спадкування права власності на житловий будинок, що знаходиться в Кагарлицький район, с.Тарасівка, вул. Південна, 14, який належав [PERSON] Таким чином, за умов відсутності правовстановлюючого документа на житловий будинок на ім'я [PERSON], Позивачі не можуть у встановленому порядку оформити через нотаріальну контору та прийняти у спадщину житловий будинок, що знаходиться за адресою Київська область, Кагарлицький район, с. Тарасівка. вул. Південна, 14. Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Згідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також: уразі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Враховуючи вищевказане та

Outcome: approved