Jurisdiction: civil
Date: 2012-09-02 00:00:00

30 липня 2012 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі [PERSON] міської ради, третя особа: Третя [PERSON] державна нотаріальна контора про визначення додактового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позові зазначав, що 02.05.2010 року померла його сестра [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з ј частини квартири [ADDRESS]. Інших спадкоємців немає. У встановлений законом строк він не прийняв вказану спадщину, оскільки через відсутність свідоцтва про народження сестри, не міг довести, що є спадкоємцем другої черги. Довідку про народження сестри він отримав лише у 2012 році. Крім того, по-батькові його та сестри відрізнялися, у звязку з чим була проведена лінгвістична експертиза. З огляду на зазначене, вважає що пропустив строк звернення до нотаріальної контори з поважних причин, просив суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання [PERSON] не зявився. Від представника позивача надійшла заява, в якій він підтримав заявлені вимоги на підставах викладених у позовній заяві, просив справу розглядати справу без участі позивача. Представник відповідача [PERSON] міської ради у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У звязку з чим, на підставі ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу. Всебічно та повно зясувавши обставини справи, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Згідно ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частинами першою та третьою статті 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як зазначено у роз'ясненнях, наданих в абз. 6 п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008р. Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про спадкування, де зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини суд досліджує поважність причини пропуску строку, виходячи з того, що поважними є причини пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. Відповідно до п. 24 вищезазначеної постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Судом встановлено, що 02.05.2010 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого 04.05.2010 [PERSON] міським відділом РАЦС Головного управління юстиції, актовий запис №3084 (а.с.4). Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з ј частини квартири [ADDRESS]. Вказана ј частина квартири належала [PERSON] на підставі договору міни від 14.07.1999 року (а.с.8,9). Станом на 22.08.2012 року, згідно до відповіді ЗМБТІ, ј частина квартири [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору обміну, зареєстрованого [PERSON] Товарною біржею Титан-Інвествід 14.07.1999 року, р№н-3109. Згідно до відповіді Третьої [PERSON] державної нотаріальної контори від 22.08.2012 року №2718/02-14 спадкова справа після померлої [PERSON] не заводилася. Строк прийняття спадщини після померлої [PERSON] відповідно до вимог ст. 1270 ЦК України закінчився 02.11.2010 року. У звязку з відсутністю свідоцтва про народження спадкодавця, [PERSON] звернувся до органу запису актів громадянського стану м.Тайги Кемеровської області Російська Федерація, який надав довідку про народження [PERSON] 28.12.2011 року (а.с.6), тобто через рік після закінчення встановленого законом строку для прийняття спадщини. Окрім того, як вбачається із експертного висновку наданому суду, [PERSON] звертався до Українського бюро лінгвістичних експертиз, для проведення лінгвістичного аналізу по-батькові його та [PERSON] через неспівпадіння вказаних даних. Встановивши, що необхідні для оформлення спадщини документи [PERSON] отримав після 02.11.2010 року, тобто у липні 2012 року, суд вважає, що причини пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини є поважними. Ураховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, а також ті обставини, що строк прийняття спадщини позивачем пропущений у зв'язку із тим, що він збирав необхідні документи для отримання спадщини, суд визнає, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, тому вважає можливим встановити позивачу додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved