Jurisdiction: civil
Date: 2012-12-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи -Приватний нотаріус [PERSON], КП «ХМБТІ»про визнання договорів купівлі-продажу недійсними та витребування квартири від добросовісного набувача. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що він є сином [PERSON] - власника двокімнатної квартири [ADDRESS]., який помер [INFO]. Він, як спадкоємець першої черги у передбачені законом строки звернувся до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, свої спадкові права оформити не зміг, у зв'язку з тим, що квартира була продана через 20 днів після смерті батька, представником [PERSON], який діяв від імені [PERSON] на підставі довіреності, [PERSON] за 45 000,00 грн. В подальшому спірна квартира була перепродана [PERSON] [PERSON] вже за 244 000,00 грн. Позивач вважає, що зазначена квартира вибула з його володіння, як власника не з його волі, у зв'язку із чим просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу двокімнатної квартири [ADDRESS], від 22.02.2011 р., укладений між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] за реєстровим № 197, припинити право власності [PERSON] на спірну квартиру, зобов'язати КП «ХМБТІ»скасувати державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за [PERSON], зобов'язати КП «ХМБТІ»скасувати державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за [PERSON], визнати за позивачем право власності на спірну квартиру, зобов'язати [PERSON] повернути спірну квартиру позивачеві, зобов'язати КП «ХМБТІ»зареєструвати право власності на спірну квартиру за позивачем. Представник позивача [PERSON], яка діяла на підставі довіреності, в судовому засідання заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Третя особа приватний нотаріус ХМНО [PERSON] у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причину неявки суд не повідомила. Представник третьої особи КП «ХМБТІ» судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив. У зв'язку з неявкою відповідачів та за згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України. Вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Так, у судовому засіданні було встановлено, що 22.02.2011 року між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] і зареєстрований за № 197(а.с.12). Довіреність на ім'я [PERSON] була видана від імені [PERSON] та посвідчена приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] 17.11.2010 року і зареєстрована за № 1544. 30.03.2011 року між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір купівлі -продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] і зареєстрований за № 355(а.с.13). [INFO] [PERSON] помер, про що було зроблено актовий запис №1724 від 04.02.2011 року.(а.с.10) Відповідно до ч. 1 статті 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Частина 1 статті 244 ЦК України встановлює, що довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі смерті особи, яка видала довіреність. Частиною 3 передбачено, що у разі припинення представництва за довіреністю представник зобов'язаний негайно повернути довіреність. Таким чином, станом на 22.02.2011 року [PERSON] втратив право бути представником [PERSON], у зв'язку зі смертю останнього. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, пятою та шостою статті 203 ЦК України. Зміст правочину не можу суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства, а волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (частини 1 і 3 статті 203 ЦПК України). Враховуючи, що на день укладення договору купівлі -продажу квартири від 22.02.2011 р. [PERSON] не мав цивільної дієздатності, яка була припинена у зв'язку із його смертю 02.02.2011 р., а відтак спірна квартира вибула з володіння власника за цим договором поза його волею, суд дійшов висновку про необхідність задоволення вимоги позивача про визнання недійсним договору купівлі -продажу квартири [ADDRESS] , укладеного між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON], посвідченого приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] за реєстровим № 197. Також, у суда відсутні підстави для застосування наслідків у вигляді реституції, оскільки позов про визнання правочину недійсним предявлено третьої особою, а квартиру в подальшому продано [PERSON], що відповідає положенням Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року №9«Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними». Судом встановлено, що позивач [PERSON] є рідним сином [PERSON] (а.с.9). З матеріалів справи вбачається, що 09 червня 2011 року в межах законодавчо встановленого строку [PERSON] звернувся до Восьмої харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої було зареєстровано спадкову справу та позивачу було видано Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі. (а.с.11). Згідно зі ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданому відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Частиною 1 ст. 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права і обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті. Враховуючи те, що на день смерті [PERSON] спірна квартира належала йому на праві власності, вона входить до складу спадщини. До теперішнього часу до Восьмої харківської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] ніхто не звертався, про свої права на спірну квартиру не заявляв. Таким чином, єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є його син - позивач [PERSON], який прийняв спадщину в порядку, встановленому ч. 1 ст. 1269 ЦК України. Згідно з ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Тобто, судом достовірно встановлено, що [INFO] квартира [ADDRESS] належала [PERSON] у порядку спадкування за законом, в зв'язку з чим вимоги про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] також підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України. Таким чином, оскільки судом визнано недійсним договір купівлі -продажу квартири від 22.02.2011 р., укладений між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] за реєстровим № 197,та визнано право власності на спірну квартиру за позивачем, то також є підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] про припинення права власності [PERSON] та витребування майна з чужого незаконного володіння, шляхом зобов'язання [PERSON] повернути спірну квартиру. Відповідно до роз'яснень Пленуму ВСУ , які надані у п. 10 Постанови № 9 від 06.11.2009 року, рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації. Враховуючи зазначені роз'яснення, суд вважає, що позовні вимоги в частині зобов'язання скасування державної реєстрації права власності на спірну квартиру за [PERSON] та [PERSON] та здійснення реєстрації права власності за [PERSON] заявлені передчасно, оскільки позивачем не втрачено право звернутися до відповідних органів з заявою про скасування державної реєстрації та здійснення відповідної реєстрації за власником на підставі рішення суду. Крім того, згідно зі ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати., тобто з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню у солідарному порядку понесені позивачем судові витрати у розмірі 107 грн. 30 коп. На підставі викладеного та

Outcome: partial