Jurisdiction: civil
Date: 2012-09-26 00:00:00

В листопаді 2011 року [PERSON] звернувся в суд з вищезазначеним позовом в якому просить: відшкодувати йому за рахунок [PERSON] матеріальні збитки в розмірі кошторисної вартості відновлювального ремонту відповідно до висновку технічного експерта, моральну шкоду в розмірі 5000 грн.. та судові витрати повґязані з розглядом справи. В підтвердження заявлених вимог посилається на те, що він проживає на 2-му поверсі двоповерхового будинку, який віднесений до категорії аварійних. На першому поверсі під ним до квітня 2011 року проживав [PERSON], який продав своє житлове приміщення [PERSON], а останній без належного дозволу розпочав проводити реконструкцію квартири в офісне приміщення нотаріальну контору. Внаслідок перебудови приміщення його квартирі було заподіяно суттєву шкоду потріскали стіни в кімнаті і кухні, а щоб не впала підлога його квартири застосовували металевий швелер. Даний факт про пошкодження його квартири, які могли виникнути внаслідок проведення ремонту в квартирі № 5 цього ж будинку стверджується комісією КП «ЖЕО»від 06.05.2011 року та 29.08.2011 року. На даний час в його квартирі потрібно провести відновлювальний ремонт. Факт пошкодження житлового приміщення може підтвердити громадянин [PERSON], якому [PERSON] своїм переобладнанням також заподіяв шкоду. Крім матеріальних збитків йому також заподіяно моральну шкоду: при виявленні зазначеної події спокій і надію на відновлення попереднього стану квартири. Його фізичні та моральні страждання посилились при відмові відповідача сплатити відповідну суму для проведення відновлювальних робіт та придбання необхідних матеріалів. Відповідач уникає з ним зустрічі. Ним не мало здоровґя затрачено для підготовки матеріалів до суду. За наявності зазначених обставин розмір моральної шкоди він оцінює в 5000 грн. Відповідач матеріально забезпечений і спроможний відшкодувати майнову і моральну шкоду. В судовому засіданні позивач [PERSON], подав заяву про зміну способу відшкодування шкоди, завданої його квартирі, а саме просить зобовґязати [PERSON] провести за свій рахунок до 1 грудня 2012 року відновлювальний ремонт в його квартирі, стягнути з останнього моральну шкоду в розмірі 5000 грн. та понесені ним судові витрати: 1172 грн. затрати на проведення будівельно-технічної експертизи та 171 грн. витрати повґязані з розглядом справи. В обґрунтування такої заяви посилається на те, що відповідачем при самовільній перебудові своєї квартири в офісне приміщення, перфоратором були пошкодженні стіни його квартири, підлога, косі двері, димохід та інші пошкодження. Факт пошкодження приміщення підтверджується висновком експерта, який робив обстеження квартири. Експертиза не дала розрахунку кошторису затрат для проведення відновлювального ремонту його квартири за недоцільністю такого, зазначивши, що для усунення наслідків ушкоджень, необхідно провести капітальні ремонтно-будівельні роботи, у конструктивно-повґязаних житлових будинках № 33 та № 32, а не лише в його квартирі. З таким висновком експертизи і чекати проведення ремонтно-будівельних робіт в його і сусідньому будинках він не згідний. За відсутністю вартості розрахунків вартості відновлювального ремонту просить зобовґязати відповідача відшкодувати йому завдану шкоду в натурі привести квартиру в попередній стан (зробити відновлювальний ремонт). Відповідач [PERSON] заперечив, щодо задоволення позовних вимог за їх безпідставністю, оскільки у висновку експертизи про призначення якої клопотав [PERSON] чітко вказано, що його вини в пошкодженні квартири позивача не має. Просить в позові відмовити. Свідок [PERSON] про виклик якого клопотав позивач пояснив, що проживає в м.Дрогобич, [PERSON] 32[ADDRESS] і завдячує [PERSON] тим, що останній укріпив димохід і взагалі цілу будівлю, поставивши металевий швелер, а то ймовірно другий поверх міг провалитися. Експерт [PERSON] яка проводила експертне дослідження і про виклик якої в судове засідання клопотав [PERSON] підтримала свій висновок № 200 від 23.08.2012 року, пославшись на обставини викладені в цьому висновку. Заслухавши пояснення сторін, свідка, експерта, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до переконання про відмову в задоволенні позову з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що позивач [PERSON] являється власником квартири № 4, яка знаходиться на другому поверсі будинку № 33 на [PERSON] в м.Дрогобичі, відповідачу [PERSON] належить квартира № 5 в цьому ж будинку, яка знаходиться на першому поверсі. Посилання [PERSON] на те, що [PERSON] роблячи в себе реконструкцію квартири в офісне приміщення заподіяв йому шкоду, спростовується висновком експерта № 200 від 23.08.2012 року про призначення якої, клопотав [PERSON] У висновку експерта вказано, що перепланування квартири № 5 по [PERSON], 33 у м.Дрогобичі не могло стати причиною завданої шкоди квартирі позивача, оскільки проведені в ній ремонтно-будівельні роботи не чинять негативного впливу на конструктивні елементи квартири № 4 та стан конструктивних елементів будинку вцілому. Причинами, які призвели до незадовільного стану квартири позивача могли стати: зволоження огороджуючи конструкцій, гниття деревґяних елементів та оголення несучих металевих елементів будинку, поступова втрата ними несучої здатності та цілісності під впливом кліматичних факторів та часу, втрата конструктивної цілісності будинку після розбирання його аварійної частини у минулому, відсутність проведення профілактичних ремонтних робіт та своєчасного капітального ремонту будинку. Розрахунок вартості відновлювального ремонту у квартирі № 4 по [PERSON], 33 у м.Дрогобичі є недоцільним, оскільки виконання внутрішніх ремонтно-будівельних робіт по оздобленню приміщень квартири № 4 буде недостатньою для приведення приміщень у попередній стан, а ефект від їх проведення буде недовготривалим. Для усунення наслідків ушкоджень, необхідно провести капітальні ремонтно-будівельні роботи у конструктивно повґязаних житлових будинках № 33 та № 32 на [PERSON] у м.Дрогобичі, а не лише у одній квартирі У відповідності до ст.ст. 10, 57, 60 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Суд констатує той факт, що позивачем не було доведено у встановленому Законом порядку порушення відповідачем його прав та інтересів, на які він посилається для задоволення заявленого позову, а всі його докази ґрунтувалися лише на припущеннях, а тому в задоволенні позову слід відмовити за його безпідставністю. Відповідно до п. 6 ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення, суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому на підставі ст. 88 ЦПК України з позивача слід стягнути в користь експертної установи витрати повґязані із залученням експерта в судове засідання, згідно рахунку № 1094 від 26.09.2012 року.

Outcome: approved