Jurisdiction: civil
Date: 2012-07-11 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Зазначали, що є власниками квартири [ADDRESS]. Власницею квартири № 46, що розташована над їх квартирою, є відповідачка. Внаслідок недбалого, необачного ставлення відповідачки до експлуатації сантехнічного обладнання, а саме: час від часу не закриття та протікання кранів холодної та гарячої води, відповідачка протягом двох років заливає їх квартиру водою. Так, залиття сталися 29 січня 2010 року, 16 квітня 2010 року, 7 вересня 2010 року, 12 жовтня 2010 року, 12 грудня 2011 року 16 грудня 2011 року, 23 грудня 2011 року, про що КП «Вітряні гори» було складено відповідні акти. Згідно кошторисного розрахунку, складеного КП «Вітряні Гори» від 19 березня 2012 року, вартість відновлювального ремонту їх квартири складає 6 704 грн. Відшкодувати шкоду у добровільному порядку відповідач відмовляється. До того ж, зазначали, що внаслідок дій відповідача їм було завдано моральну шкоду, яку оцінюють в 5 000 грн. Посилаючись на зазначені обставини, просили стягнути з відповідача на їх користь 6 704 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. У судове засідання позивачі не зявилися, від них до суду надійшла заява, в якій вони позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять розглядати справу за їх відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечують (а.с. 31). Відповідач своє право на участь у судовому засіданні не використав, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Повідомлення про причини неявки до суду не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи. Дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що позивачі є власниками квартири [ADDRESS] (а.с. 19). Власником квартири [ADDRESS], яка розташована над квартирою позивачів, є [PERSON] (а.с. 18). Відповідно до актів від 29 січня 2010 року, 16 квітня 2010 року, 7 вересня 2010 року, 13 жовтня 2010 року, 12 грудня 2011 року, 23 грудня 2011 року, складених КП «Вітряні Гори», установлено, що залиття квартири № 38 сталося через необачне ставлення мешканки вище розташованої квартири № 46 до експлуатації сантехнічного обладнання. В квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON] [INFO]. Крім того, відповідно до акту від 16 грудня 2011 року, встановлено, що 15 грудня 2011 року диспетчерською службою КП «Вітряні Гори» було визвано районну аварійну службу, яка виявила протікання змішувача у ванній кімнаті квартири [ADDRESS], внаслідок чого сталося залиття нижче розташованої квартири № 38 (а.с. 11-17). Згідно кошторисного розрахунку, складеного КП «Вітряні Гори» від 19 березня 2012 року, вартість відновлювального ремонту становить 6 704 грн. (а.с. 5-6). Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Суд, оцінюючи зібрані докази у справі в їх сукупності дійшов висновку про те, що залиття квартири позивачів відбувається з вини відповідача, що підтверджено актами КП «Вітряні Гори», згідно яких також вбачається необачне ставлення відповідача до експлуатації сантехнічного обладнання (а.с. 11-17). Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів 6 704 грн. на відшкодування матеріальної шкоди. Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення з відповідача 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, позивачі посилалися на те, що у звязку з багаторазовим залиттям їх квартири, вони зазнали душевних страждань, змушені проживати в сирому приміщенні, змушені постійно звертатися до відповідних органів із заявами про залиття квартири, на що витрачають час. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У п. 5 зазначеної постанови розяснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен, зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат, (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Оскільки залиття квартири позивачів відбулося з вини відповідача, останні зазнали внаслідок цього душевних страждань, суд, враховуючи характер та тривалість страждань, істотність вимушених змін у життєвих стосунках позивачів та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 88 ЦПК України судовий збір у розмірі 214 грн. 60 коп. та 107 грн. 30 коп. підлягає стягненню з відповідача в дохід держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved