Jurisdiction: civil
Date: 2013-05-21 00:00:00

У лютому 2013р. [PERSON] звернулась до суду з зазначеним позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Портовик-судоремонтник» (далі-ЖБК «Портовик-судоремонтник»), посилаючись на те, що [INFO]. помер її батько [PERSON]. Позивачка зазначала, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді кооперативної квартири [ADDRESS], в якій він проживав. Раніше вказана квартира належала ЖБК «Портовик-судоремонтник», членом якого він був. У 1984 році [PERSON] повністю сплатив пайові внески за вищевказану квартиру, про що була видана довідка ЖБК «Портовик-судоремонтник», однак правовстановлюючих документів на квартиру не оформив. Спадкоємцем після смерті [PERSON] є вона [PERSON], рідна донька померлого. Після смерті спадкодавця вона прийняла спадщину, шляхом звернення в установлений строк до Сьомої одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Державним нотаріусом Сьомої одеської державної нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю у неї правовстановлюючих документів на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS]. Посилаючись на те, що вона не має можливості оформити спадщину після смерті батька, оскільки законодавством не передбачено оформлення правовстановлюючих документів на квартиру на ім'я померлої особи, позивачка просила суд визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS]. За заявою представника позивача, діючого за довіреністю від 14.07.2009р. ухвалою суду від 13.03.2013р. до участі у справі було залучено в якості співвідповідача Одеську міську раду. 19.04.2013р. позивач надала до суду заяву про збільшення позовних вимог та остаточно просила суд встановити факт належності [PERSON] на праві власності вказаної вище квартири, та визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS]. Представник позивача, діючий за довіреністю від 14.07.2009 р. в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Крім того, у зв'язку із систематичною неявкою відповідачів в судове засідання просив розглянути справу в порядку заочного провадження, про що надав відповідну заяву (а.с. 83). Представник ЖБК «Портовик-судоремонтник» в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце слухання справи був повідомлений належним чином (а.с.80). Представник Одеської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату час і місце слухання справи був повідомлений належним чином (а.с.79). Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи позивачки, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Згідно ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Суд вважає, що правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про власність», вимоги якого були закріпленні ст.384 ЦК України, розділами 1 та 3 Цивільного кодексу України в редакції 2003року, так як відповідно до п.4 Прикінцевих та перехідних положень цього Кодексу, його положення застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності, а також регулюються розділом третім главою 84 книги шостої ЦК України. Тому при ухваленні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] є рідною донькою [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.5). Відповідно до довідки ЖБК «Портовик-судоремонтник» №14 від 11.04.2007р. [PERSON] з 14.08.1978р. по день смерті постійно був зареєстрований та проживав в квартирі [ADDRESS] (а.с.39). Квартира [ADDRESS], розташована у будинку ЖБК «Портовик-судоремонтник», з часу створення якого пай на вказану квартиру був оформлений на члена кооперативу [PERSON], який в 1984р. повністю його сплатив. Згідно довідки ЖБК «Портовик-судоремонтник» №15 від 18.05.2009р. [PERSON] в 1984р. було повністю сплачено пай за квартиру [ADDRESS] в сумі 2687,00 руб. З 1984р. квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON], що підтверджується довідкою ЖБК «Портовик-судноремонтник» №15 від 18.05.2009р. (а.с.8). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді ізольованої квартири [ADDRESS]. Згідно технічного паспорту від 26.03.2013р. оформленого на ім'я [PERSON] квартири [ADDRESS] складається з однієї житлової кімнати, загальною площею 17,4 кв.м., кухні площею 6,5 кв.м., санвузлу площею 2,6 кв.м., коридору площею 5,7 кв.м., балкону площею 0,8 кв.м., загальною площею 33,0 кв.м. в тому числі житловою 17,4 кв.м. (а.с. 65-67). Спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є його рідна донька [PERSON], яка прийняла спадщину після смерті батька, шляхом подачі на протязі шестимісячного строку до Сьомої одеської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини (а.с.37). Інших спадкоємців не має. Таким чином, єдиним спадкоємцем за законом є позивачка, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON], і на протязі шестимісячного строку не заявила про відмову від спадщини. 07.03.2013р. постановою нотаріуса Сьомої одеської державної нотаріальної контори Мельник Л.В. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказану квартиру у зв'язку з відсутністю у неї правовстановлюючого документу (а.с.29). Відповідно до п.61,62 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженою наказом Міністерства Юстиції України від 03.03.2004р. № 20/5, яка діяла на час смерті [PERSON] - при нотаріальному посвідченні договорів про відчуження житлового будинку, а також іншого нерухомого майна, що підлягає реєстрації, нотаріус вимагає подання документів, які підтверджують право власності на вказане майно, та, у передбачених законодавством випадках, документів, що підтверджують державну реєстрацію прав не це майно в осіб, які його відчужують. Право власності на житловий будинок, квартиру, дачу, садовий будинок, гараж, інші будівлі і споруди, що відчужуються, може бути підтверджено, зокрема, одним з таких документів або їх дублікатів, як наприклад: свідоцтвом про право власності на об'єкти нерухомого майна, рішенням суду тощо. Судом встановлено, що у позивачки [PERSON], відсутні документи, перераховані у п. 62 вказаної Інструкції, тому у неї немає можливості їх надати нотаріусу для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом. Аналогічні вимоги передбачені і п.4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 22.02.2012р. № 296/5. Відповідно до ст. 25 ЦК України - здатність мати цивільні права та обов'язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті. Цивільною дієздатністю фізичної особи визнається її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також своїми діями набувати для себе цивільні обов'язки, самостійно їх виконувати та відповідати в разі їх невиконання. Суд вважає, що право на отримання правовстановлюючого документу на нерухоме майно, має особа, яка є власником даного майна, тобто дане право нерозривно пов'язане з особою спадкодавця, тому після його смерті спадкоємець немає можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку. З цих підстав суд може встановити належність нерухомого спадкового майна спадкодавцю та визнати за спадкоємцем право власності на спадкове майно. Відповідно до п.3 ст. 384 ЦК України - будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Згідно п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, який повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включаються відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та насадження. Таким чином, суд вважає встановленим факт володіння [PERSON] на праві власності по праву викупу квартири членом житлово-будівельного (житлового) кооперативу квартирою [ADDRESS]. Згідно п. 3,5 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Згідно ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном. З огляду на викладене, суд вважає, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову про встановлення факту володіння [PERSON] на праві власності квартирою [ADDRESS] та визнання за позивачкою права власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на вищевказану квартиру. Судовий збір по справі складає 3441,00 грн., які повністю сплачено позивачкою при зверненні до суду. Витрати по справі за згодою сторін суд покладає на позивача.

Outcome: approved