Jurisdiction: civil
Date: 2011-10-02 00:00:00

Позивачка 25 березня 2011 року звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до територіальної громади в особі [PERSON] міської ради, третя особа: [PERSON] державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що її дідом [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок, виданого 07 серпня 1989 року виконкомом Ленінської районної Ради народних депутатів м. Дніпропетровська, зареєстровано право власності на 46/100 частин жилого будинку по вул.. Сумській, 39 в м. Дніпропетровську. На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] належить земельна ділянка площею 6,0208 га, розташована в Світлогірській селищній раді Криничанського району Дніпропетровської області, на підставі свідоцтва про право на спадщину по закону, посвідченого 10 липня 2007 року Другою. [PERSON] державною нотаріальною конторою, реєстровий № 1-494, грошові вклади з належними відсотками та компенсаційними виплатами в ТВБВ 67619/0120. 27 березня 2009 року [PERSON] помер, не залишив заповіту. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом є позивачка, онучка спадкодавця [PERSON] Зазначила, що вона поховала діда та після його смерті оселилась в спадковому будинку, де проживає на теперішній час. В передбачений законом строк звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не могла, оскільки тривалий період часу не мала можливість свідоцтво про народження свого батька [PERSON], сина спадкодавця, щоб підтвердити родинні відносини зі спадкодавцем. Позивачка просила ухвалити рішення, яким призначити їй додатковий строк, рівний двом місяцям після набрання рішенням законної сили, який достатній для звернення до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадку після смерті [PERSON], померлого 27 березня 2009 року. У судове засідання позивачка по справі не зявилась. Про день, час та місце судового засідання повідомлялась у встановленому законом порядку. Причини неявки у судове засідання не повідомила, письмових заяв про розгляд справи за її відсутністю до суду не надходило. Представник позивачки, діюча за довіреністю [PERSON] в судовому засідання підтримала позовні вимоги та просила суд їх задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування позовних вимог посилалась на обставини зазначені в позові. Відповідач в особі свого законного представника в судове засідання не зявився. Про день, час та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. Причини неявки у судове засідання не повідомив, письмових заяв про розгляд справи за відсутністю свого законного представника до суду не надходило. Третя особа, в особі свого законного представника, до суду не зявилась. Про день, час та місце судового засідання повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду надали заяву, в якій просили суд справу розглядати без присутності представника третьої особи відповідно діючого законодавства. За ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу. За ст.59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд, вислухавши пояснення представника позивачки, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. В ході розгляду справи судом встановлено, що 16 жовтня 1993 року Відділом ЗАГС виконкому Ленінської районної Ради народних депутатів зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], актовий запис № 1198 (а.с. 24). Після укладення шлюбу прізвище [PERSON] змінено на [PERSON]. 26 серпня 2002 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції м. Дніпропетровська шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, актовий запис № 428 (а.с. 14). [PERSON] помер 27 березня 2009 року (а.с. 10). Після його смерті відкрилася спадщина на: - 46/100 частини жилого будинку, розташованого за адресою: м. Дніпропетровськ, вул.. Сумська, будинок 39, що належала померлому на праві приватної власності. Свідоцтво про право власності видано на підставі рішення Ленінської районної ради народних депутатів від 09 липня 1989 року № 302/24 та записано в реєстрову книгу № 260 під реєстровим № 145 від 07 серпня 1989 року (а.с. 7); - земельної ділянки площею 6,0208 га, розташованої в Світлогірській сільській раді Криничанського району Дніпропетровської області, з цільовим призначенням (використання) земельної ділянки ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЯД № 934657, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі № 010982200155 від 25 лютого 2009 року (а,с. 8); - грошових внесків з належними відсотками, компенсаційними виплатами в ТВБВ № 6719/0120 по рахункам № 11701, 0571152,К-1644, які належали померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 9). За життя [PERSON] заповіту не залишив. Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є його онука [PERSON], оскільки її батько [PERSON] помер 26 серпня 2002 року (а.с. 13). Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого він оголошений померлим ( стаття 1120 ЦК України). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті [PERSON], померлого 27 березня 2009 року, з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори ніхто не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с. 28,29). Позивачка у встановлений законом строк спадщину н прийняла. Строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений через те, що після смерті [PERSON] не могла знайти свідоцтво про народження свого батька [PERSON] (а.с. 11), для підтвердження родинних відносин [PERSON] з померлим. Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки причини, по яких позивач пропустив строк для прийняття спадщини, вважає поважними. На підставі викладеного,

Outcome: approved