Jurisdiction: civil
Date: 2011-12-01 00:00:00

До Комінтернівського районного суду м. Харкова звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за законом. Свій позов позивачка обґрунтовує тим, що [INFO] року загинув її муж [PERSON] Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, на частину квартири [ADDRESS], яка належала на праві спільної приватної власності [PERSON] та його матері, - [PERSON], на підставі свідоцтва про право власності від 31.03.1998 року р.№ 858. Від шлюбу з [PERSON] у неї є неповнолітні діти, - [PERSON], [INFO], та [PERSON] [INFO] Позивачка вважає, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є сама позивачка, - [PERSON], та її неповнолітні діти від шлюбу з [PERSON], - [PERSON], та [PERSON] а також, мати загиблого, - [PERSON] З урахуванням того, що відповідно до ст. 368 ЦК України (2003 р), частина [PERSON] у квартирі [ADDRESS], складає ?, - частина кожного зі спадкоємців за законом складає 1/8. Позивачка вказує на те, що вона та її діти спадщину прийняли, оскільки з відповідною заявою вона, за себе особисто та в інтересах своїх неповнолітніх дітей, звернулася у встановлений законом 6-ті місячний термін, з моменту смерті [PERSON], до державної нотаріальної контори. У судовому засіданні 23.12.2010 року, позивачка за первісним позовом [PERSON] уточнила свій позов, а саме, замість померлої відповідачки [PERSON], у якості відповідача по справі просить залучити [PERSON] як правонаступника померлої [PERSON] Крім того, вказала на те, що частка [PERSON] у квартирі [ADDRESS], з урахуванням належної їй на праві спільної власності ? частини, а також, 1/8 частини, що мають бути оформлені за нею у порядку спадкування за законом після смерті її сина [PERSON], - загалом складає 5/8 частини цієї квартири, на яку, відповідно й відкрилася спадщина після її смерті. Спадкоємцями першої черги за законом після померлої [PERSON] є її син [PERSON], її неповнолітні внуки [PERSON] та [PERSON], які у відповідності до ст. 1266 ЦК України, мають успадкувати долю їх померлого батька, - [PERSON], та сина померлої [PERSON], що дорівнює ? спадкового майна, а саме 5/16 спірної квартири (5/8 : 2 = 5/16), тобто, по 5/32 частини за кожним. Позивачка за первісним позовом просить визнати за нею та за її неповнолітніми дітьми [PERSON], [PERSON] право власності по 1/8 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після померлого [PERSON]; визнати за неповнолітніми дітьми [PERSON] та [PERSON] право власності по 5/32 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після померлої [PERSON] Відповідачка [PERSON] з позовом не погодилася та звернулася до [PERSON] з зустрічною позовною заявою, пізніше уточнену нею, про визнання права власності на спадкове майно. Зокрема, свій зустрічний позов, [PERSON] обґрунтовує тим, що 28.04.1994 року її загиблий син [PERSON] придбав трикімнатну квартиру [NUMBER] загальною площею 67,4 кв.м. по [ADDRESS] для придбання якої вона передавала [PERSON] свої власні збереження. Відповідно до ст.ст. 22, 28 Кодексу України про шлюб та сім,ю (1969 року), - [PERSON] належала ? частина вищеозначеної квартири, яка також, є спадковим майном в якому доля позивачки за зустрічним позовом [PERSON] належить 1/8 частина в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] За зустрічним позовом, [PERSON] просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на 1/8 квартири [ADDRESS], а також, на 1/8 квартири [ADDRESS]. Пізніше, свої зустрічні позовні вимоги, [PERSON] доповнила, вказавши на те, що 18.10.2004 року [PERSON] на кошти родини та частково кредитні гроші, що отримані за договором кредиту у ТОВ КБ "Фінанси та кредит", придбала автомобіль Toyota RAV4 вартістю 196866,00 гривень. Поручителем за договором кредиту виступив [PERSON] На час відкриття спадщини за кредитом було виплачено 76085,46 гривень, які за думкою позивачки за зустрічним позовом, є спільною сумісною власністю родини, в якої [PERSON] належить ? частина, яка також входить до спадкового майна. Відповідно, [PERSON], як спадкоємцю першої черги за законом після смерті [PERSON], належить 1/8 частина, тобто, 9510,68 гривень, від ? долі [PERSON] від фактично сплачених по договору кредиту 76085,46 гривень. Крім того, [PERSON] вказує на те, що на час смерті [PERSON] за ним залишився борг перед [PERSON] у сумі 1200,00 (одна тисяч двісті) доларів США, щодо повернення яких, [PERSON], у порядку ст. 1281 ЦК України, звернувся до спадкоємців першої черги [PERSON] та [PERSON] з вимогою про повернення цього боргу Оскільки [PERSON] відмовилася сплатити вищезазначений борг, [PERSON] повернула його [PERSON] самостійно у повній сумі, в зв'язку з чим має право вимагати від інших спадкоємців першої черги відшкодувати їй ? частини сплаченої суми. Також, [PERSON], вказує на те, що у липні 2009 року вона придбала норкову шубу вартістю 1300,00 (одна тисяча триста) доларів США, що у еквіваленті, за курсом встановленим Національним банком України, дорівнює 10400,00 гривень. [PERSON] запропонувала зберігати означену шубу у своєму магазині з продажу хутрових виробів, де є відповідні умови для збереження хутра. Між тим, взявши шубу, [PERSON] продала її без згоди [PERSON], про що вона 27.10.2009 року з відповідною заявою зверталася до Комінтернівського РО ХМУ УМВС України. У ході перевірки заяви, [PERSON] визнала факт продажу шуби, що належала [PERSON], та зобов'язалася повернути вартість шуби, але до теперішнього часу, гроші їй так і не повернула, чим спричинила [PERSON] матеріальний збиток у сумі 10400,00 гривень, а також, моральну шкоду у сумі 7000,00 (сім тисяч) гривень На підставі зазначеного, відповідач за первісним позовом та позивачка за зустрічним позовом [PERSON] додатково просила суд визнати за нею право власності на 1/8 частину автомобілю Tayota RAV 4, що на час відкриття спадщини складає 9510,68 гривень від фактично сплачених по договору кредиту грошових коштів у сумі 76085,46 гривень, та зобов'язати [PERSON] сплатити на користь [PERSON] вищеозначену суму; зобов'язати [PERSON] відшкодувати на користь [PERSON] спричинений їй матеріальний збиток у сумі 10400,00 гривень, а також, моральну шкоду у сумі 7000,00 гривень; зобов'язати [PERSON] особисто та за своїх неповнолітніх дітей сплатити на користь [PERSON] 7200,00 гривень, як ? частини, сплаченого [PERSON] на користь [PERSON] боргу; зобов'язати [PERSON] сплатити на користь [PERSON] сплачений нею судовий збір у сумі 246 гривень, а також, витрати на інформаційно - технічне забезпечення розгляду справи у сумі 120,00 гривень (а.с. 44-46). Правонаступник померлої [INFO] року [PERSON], - [PERSON], як відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом, також, неодноразово уточнював зустрічні позовні вимоги, зокрема, крім раніш заявлених [PERSON] позовних вимог, просить суд відсторонити від спадкування після смерті [PERSON] її неповнолітніх внуків [PERSON], та [PERSON], вказавши на те, що ніякої участі у лікуванні [PERSON] та її похованні вони не приймали, й за цими підставами мають бути відсторонені від спадкування після неї. Крім того, просить стягнути з неповнолітніх [PERSON], [PERSON] 77908,00, що були витрачені ним на лікування та уход за [PERSON], а також, понесені ним витрати на поховання [PERSON] у сумі 28500,00 гривень, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] Також, просить визнати за ним право власності на 1/8 частину автомобілю Toyota RAV4, що на час відкриття спадщини складає 9510,68 гривень від фактично сплачених по договору кредиту грошових коштів у сумі 76085,46 гривень, та зобов'язати [PERSON] сплатити на користь [PERSON] вищеозначену суму, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] зобов'язати [PERSON] відшкодувати на користь [PERSON] спричинений їй матеріальний збиток у сумі 10400,00 гривень, а також, стягнути з [PERSON] моральну шкоду у сумі 7000,00 гривень, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] зобов'язати [PERSON] особисто та за своїх неповнолітніх дітей сплатити на користь [PERSON] 7200,00 гривень, як ? частини, сплаченого [PERSON] на користь [PERSON] боргу, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] Крім того, у доповнення до раніш заявлених позовних вимог, [PERSON] просить визнати недійсним договір купівлі - продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] [ADDRESS] р.№ 186; визнати недійсним договір купівлі - продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] [ADDRESS] р.№; 183; визнати право власності за [PERSON] на [ADDRESS] та на [ADDRESS] в зв'язку зі смертю [PERSON] визнати вищеозначене майно, спадковим майном, та розділити його між спадкоємцями; визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на ? частину кв. [ADDRESS]; визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на ? частину [ADDRESS] Ухвалою суду від 30.11.2009 року, зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно, об'єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на частку квартири у порядку спадкування за законом (а.с. 37). У судовому засіданні позивачка за первісним позовом свій позов підтримала. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON], особисто, своїх пояснень у судовому засіданні не надала, померла [INFO] року. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] проти первісного позову заперечує, зустрічний позов підтримав, та неодноразово його уточнював. Відповідач за зустрічним позовом [PERSON] про час та дату, місце судового розгляду справи повідомлено належним чином. Відповідач [PERSON] надав до суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність за наявними у матеріалах справи документами, проти позову заперечує. Третя особа, - [PERSON], в особі свого представника, проти зустрічного позову заперечує, первісний позов підтримав. Третя особа, - приватний нотаріус ХМНО Погрібний Д.І., про час та дату, місце судового розгляду справи повідомлено належним чином, надав до суду свої письмові пояснення, в яких просить розглянути справу у його відсутність. Заслухавши пояснення позивача за первісним позовом [PERSON], відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом [PERSON], пояснення свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], вивчивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини: Згідно відповіді КП "ХМБТІ"від 13.08.2009 року за № 3398, квартира [ADDRESS] зареєстровано на праві спільної сумісної власності за [PERSON] та [PERSON], на підставі свідоцтва про право власності виданого 31.03.1998 року АО "Трест № 86"р.№ 858 (а.с. 6). Згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.03.1998 року квартира, що знаходиться за адресою [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON], зареєстровано в КП "ХМБТІ"та записано у реєстрову книгу за № В-35720 10.04.1998 року (а.с.34). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого 01.06.1991 року, між [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], 01.06.1991 року укладено шлюб про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 01.06.1991 року зроблено запис № 1036. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 7). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 15.12.2006 року, [PERSON] народився [INFO] про що міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 3 Харківського обласного управління юстиції в Книзі реєстрації народжень 28.09.2005 року зроблено відповідний актовий запис № 3504. Батько, - [PERSON], мати, - [PERSON] (а.с. 9). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 18.01.1999 року, [PERSON], народилася [INFO] року, про що міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова в книзі записів актів громадянського стану про народження 18.01.1999 року зроблено відповідний запис за № 78 (а.с. 8). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 07.09.2006 року, [PERSON] помер [INFO] року про що міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4 Харківського обласного управління юстиції в Книзі реєстрації смертей 07.09.2006 року зроблено відповідний актовий запис № 13143 (а.с. 5). Згідно до відповіді № 3124/01-14 від 03.11.2009 року на запит суду, 7-ма Харківська державна нотаріально контора повідомила, що після смерті [PERSON], померлого [INFO] року було заведено спадкову справу 27.11.2006 року за № 1096/2006. З заявою про прийняття спадщини звернулися до нотаріальної контори звернулися, - [PERSON], та [PERSON], що діяла за себе та в інтересах малолітніх дітей, - сина [PERSON], [INFO], та доньку [PERSON], [INFO] Інших заяв від інших спадкодавців про прийняття або про відмову від спадщини до державної нотаріальної контори не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Відповідно до статті 1216 ЦК України (2003 р.) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України (2003 р.) спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1218 ЦК України (2003 р.) до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1226 ЦК України (2003 р.) частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Відповідно до статті 1261 ЦК України (2003 р.) у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до статті 1267 ЦК України (2003 р.) частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Докази, що надані позивачем за первісним позовом, не спростовані у судовому засіданні відповідачем, та за оцінкою суду, вказують на наявність фактичних та правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON], що діє за себе особисто та в інтересах своїх неповнолітніх дітей, зокрема, щодо визнання за [PERSON], [PERSON] та [PERSON] права власності по 1/8 частини за кожним квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після [PERSON] померлого [INFO] року. Також, згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 11.05.2010 року, [PERSON] померла [INFO] року, про що відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції в Книзі реєстрації смертей 11.05.2010 року зроблено відповідний актовий запис № 6424 (а.с. 68). Згідно до відповіді № 2713/02-14 на запит суду, 7-ма Харківська державна нотаріально контора повідомила, що після смерті [PERSON], померлої [INFO] року було заведено спадкову справу 23.07.2010 року за № 641/2010. З заявою про прийняття спадщини [PERSON] до нотаріальної контори звернулися: спадкоємці першої черги, - [PERSON], що діє за малолітніх дітей сина, - [PERSON], [INFO], та доньку [PERSON], [INFO], в зв'язку з тим, що батько малолітніх дітей гр. [PERSON] помер раніше спадкодавці [INFO] року; спадкоємець першої черги [PERSON]. Інших заяв від інших спадкодавців про прийняття або про відмову від спадщини до державної нотаріальної контори не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Заповіту посвідченого від імені [PERSON] не має . Відповідно до статті 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність фактичних та правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON], що діє за себе особисто та в інтересах своїх неповнолітніх дітей, зокрема, щодо визнання неповнолітніми [PERSON] та [PERSON], що є внуками [PERSON], права власності по 5/32 частини за кожним, квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після [PERSON] померлої [INFO] року. Між тим, зустрічний позов [PERSON], доповнений та уточнений її правонаступником [PERSON], є необґрунтованим та задоволенню не підлягає за наступними підставами: Так, згідно відповіді КП "ХМБТІ"від 12.01.2010 року за № 8/3, квартира [ADDRESS] зареєстровано на праві власності за [PERSON], на підставі договору купівлі -продажу № 386 зареєстрованого 28.04.1994 року на АТ "Харківська Універсальна Біржа". За життя [PERSON], право власності на частину квартири [ADDRESS] за ним не визнавалося.. Після смерті [PERSON], відкрилася спадщина на належне йому майно, при цьому, згідно до відповіді № 3124/01-14 від 03.11.2009 року 7-ма ХДНК повідомила, що після смерті [PERSON], померлого [INFO] року було заведено спадкову справу 27.11.2006 року за № 1096/2006. З заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулися, - [PERSON], та [PERSON], що діяла за себе та в інтересах малолітніх дітей, - сина [PERSON], [INFO], та доньку [PERSON], [INFO]. Інших заяв від інших спадкодавців про прийняття або про відмову від спадщини до державної нотаріальної контори не надходило. За зустрічним позовом, [PERSON] просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на 1/8 квартири [ADDRESS], а також, на 1/8 квартири [ADDRESS] (а.с. 27-28). [INFO] року [PERSON], відповідач по первісному позову та позивач по зустрічному позову, померла. Згідно до відповіді № 2713/02-14 від 01.12.2010 року 7-ма ХДНК повідомила, що після смерті [PERSON], померлої [INFO] року було заведено спадкову справу 23.07.2010 року за № 641/2010. З заявою про прийняття спадщини [PERSON] до нотаріальної контори звернулися: спадкоємці першої черги, - [PERSON], що діє за малолітніх дітей сина [PERSON], [INFO], та доньку [PERSON], [INFO], в зв'язку з тим, що батько малолітніх дітей [PERSON] помер раніше спадкодавці [INFO] року; а також, спадкоємець першої черги [PERSON] Інших заяв від інших спадкодавців про прийняття або про відмову від спадщини до державної нотаріальної контори не надходило. Ухвалою суду від 25.05.2010 року, провадження по справі було зупинено у зв'язку зі смертю відповідача за первісним позовом та позивачки за зустрічним позовом [PERSON] до залучення до участі у справі правонаступника [PERSON] (а.с. 70). Ухвалою суду від 0911.2010 року провадження по справі було відновлено у зв'язку з тим, що строк для залучення правонаступника після смерті [PERSON] сплинув( а.с. 73) 03.02.2011 року відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом, [PERSON], як правонаступник померлої [PERSON], подав до суду уточнену зустрічну позовну заяву, але будь яких уточнень щодо частки спадкового майна у зв'язку зі смертю його матері [PERSON], ним до суду не надано. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таким чином, у суду немає будь яких фактичних та правових підстав для задоволення зустрічного позову у частині визнання за [PERSON] права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на 1/8 квартири [ADDRESS] а також, на 1/8 квартири [ADDRESS]. Також, суд вважає, що є необґрунтованими та безпідставними й зустрічні позовні вимоги щодо визнання недійсним договору купівлі продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] [ADDRESS] р.№ 186, а також, договору купівлі - продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] [ADDRESS] р.№ 183. Так, згідно договору купівлі -продажу від 10.04.2006 року, [PERSON] продала, а [PERSON] придбав квартиру [ADDRESS] за грошові кошти у сумі 318150,00 гривень, які продавець отримав ще до підписання договору ( а.с. 137) Згідно договору купівлі -продажу від 23.08.2007 року, [PERSON]. продав, а [PERSON] придбала квартиру [ADDRESS] за грошові кошти у сумі 318150,00 гривень, які продавець отримав ще до підписання договору ( а.с. 139) Згідно договору купівлі -продажу від 10.04.2006 року, [PERSON] продала, а [PERSON] придбав квартиру [ADDRESS] за грошові кошти у сумі 97213,00 гривень, які продавець отримав ще до підписання договору ( а.с. 143). Згідно договору купівлі -продажу від 23.08.2007 року, [PERSON] продав, а [PERSON] придбала квартиру [ADDRESS] за грошові кошти у сумі 14952,00 гривень, які продавець отримав ще до підписання договору ( а.с. 141). Згідно відповіді КП "ХМБТІ"від 12.07.2011 року № 1801392, право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Грузковою Ю.В. 14.04.2011 року р.№ 1446; право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] в цілому на підставі договору купівлі продажу посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Погрібним Д.І. 23.08.2007 року р.№ 183 . Відповідно до ст. 316 ЦК України (2003 р.) правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Позивачем за зустрічним позовом не наведено правових підстав та не надано належних доказів, на підтвердження своїх зустрічних позовних вимог, щодо для визнання права власності за [PERSON] на [ADDRESS] та на [ADDRESS] та визнання недійсним договору купівлі - продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] р.№ 186, а також, договору купівлі - продажу від 23.08.2007 року між [PERSON] та [PERSON] р.№ 183. У судовому засіданні встановлено, що: [ADDRESS] була придбана [PERSON] згідно договору купівлі -продажу від 10.04.2006 року у [PERSON] за грошові кошти у сумі 318150,00 гривень, за рахунок кредитних коштів, отриманих [PERSON] за кредитним договором від 10.06.2006 року в АКІБ "УкрСиббанк", через що ця квартира була предметом договору іпотеки від 10.04.2006 р. р. № 1081 , [ADDRESS] була придбана [PERSON] згідно договору купівлі - продажу від 10.04.2006 року у [PERSON] за грошові кошти у сумі 97213,00 гривень, за рахунок кредитних коштів, отриманих [PERSON] за кредитним договором від 10.06.2006 року в АКІБ "УкрСиббанк", через що ця квартира була предметом договору іпотеки від 10.04.2006 р. р. № 1083 . Після повного погашення [PERSON] кредитних договорів № 18-06/Х1Ц від 10.06.2006 року та № 18-06/2-01/Х1Ц від 10.06.2006 року, власник спірних квартир, - [PERSON] розпорядився ними на власний розсуд, а саме, продав їх [PERSON], яка в свою чергу, зареєструвала за собою придбані квартири, та діючи правомірно і на власний розсуд, продала одну з квартир, - квартиру [ADDRESS] гр. [PERSON], яка в свою чергу зареєструвала цю квартиру за собою на праві власності. Наявна в матеріалах справи довіреність від [PERSON] на ім'я [PERSON] від 05.04.2006 року якою [PERSON] уповноважує [PERSON] придбати на його ім'я та за рахунок кредитних коштів, не є доказом того, що дійсним власником придбаних квартир є [PERSON], а не [PERSON], оскільки в довіреності [PERSON] прямо уповноважено на кредитування та на придбання квартир саме на ім'я [PERSON], та реєстрацію придбаних квартир також на ім'я [PERSON] За життя [PERSON] не опорював ані кредитних угод, ані договорів купівлі -продажу спірних квартир. Таким чином, суд виходить з того, що угоди з придбання [PERSON] [ADDRESS] та [ADDRESS] -є дійсними, та такими, що укладені у відповідності з волевиявленням зазначених в них сторін. Відповідно, у суду немає будь яких правових підстав для визнання права власності за [PERSON] на [ADDRESS] та на [ADDRESS] відповідно, немає ї підстав для визнання вищеозначеного майна, спадковим майном, та визнання за [PERSON] права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на ? частину [ADDRESS] та на ? частину [ADDRESS] Є необґрунтованими й вимоги зустрічного позову, щодо відсторонення від спадкування після смерті [PERSON] її неповнолітніх внуків [PERSON], та [PERSON] Так, відповідно до статті 1224 ЦК України (усунення від права на спадкування) не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя. Не мають права на спадкування особи, які умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести до нього зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування у них самих чи в інших осіб або сприяли збільшенню їхньої частки у спадщині. Не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. За рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Жодної підстави, визначеної ст. 1224 ЦК України, позивачем за зустрічним позовом, за вимогами про відсторонення від спадкування після смерті [PERSON] її неповнолітніх внуків [PERSON], та [PERSON], - не наведено. Крім того, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] - є неповнолітніми, що також, виключає можливість для відсторонення їх від спадкування за заявленими підставами. Є необґрунтованими й вимоги зустрічного позову, щодо зобов'язання [PERSON] особисто та за своїх неповнолітніх дітей сплатити на користь [PERSON] 7200,00 гривень, як ? частини, сплаченого [PERSON] на користь [PERSON] боргу, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] а також, щодо зобов'язання [PERSON] відшкодувати на користь [PERSON] спричинений їй матеріальний збиток у сумі 10400,00 гривень, а також, моральну шкоду у сумі 7000,00 гривень, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] Так, відповідно до статті 1230 ЦК України, до спадкоємця переходить право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов'язаннях. До спадкоємця переходить право на стягнення неустойки (штрафу, пені) у зв'язку з невиконанням боржником спадкодавця своїх договірних обов'язків, яка була присуджена судом спадкодавцеві за його життя. До спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя. Між тим, позивачем за зустрічним позовом, відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, не надано суду доказів щодо існування договірних відносин та про їх зміст, між [PERSON] та [PERSON], так саме, як між [PERSON] та [PERSON] Також, у суду відсутня інформація про існування будь яких судових рішень про відшкодування з [PERSON] на користь [PERSON], за її життя, моральної шкоди з наведених у зустрічному позові підстав. Також, є необґрунтованими й вимоги зустрічного позову, щодо стягнення з неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] 77908,00 грн., витрачених [PERSON] на лікування та уход за [PERSON], а також, понесені ним витрати на поховання [PERSON] у сумі 28500,00 гривень, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] Так, відповідно до статті 1232 ЦК України, спадкоємці зобов'язані відшкодувати розумні витрати, які були зроблені одним із них або іншою особою на утримання, догляд, лікування та поховання спадкодавця. Відповідно до ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Статтею 31 ЦК України визначена часткова цивільна дієздатність фізичної особи, яка не досягла чотирнадцяти років, зокрема, фізична особа, яка не досягла чотирнадцяти років (малолітня особа), має право, самостійно вчиняти дрібні побутові правочини; здійснювати особисті немайнові права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом. Малолітня особа не несе відповідальності за завдану нею шкоду. Судом встановлено, що неповнолітні [PERSON] та [PERSON], - не досягли чотирнадцяти років, й будь якому разі не можуть самостійно нести витрати на утримання, догляд, лікування та поховання спадкодавця, а також, бути відповідачами за заявленими за зустрічною позовною заявою вимогами. Між тим, як [PERSON] був сином та єдиним повнолітнім спадкоємцем після [PERSON] та відповідно, за свій рахунок, здійснював її утримання, догляд, лікування та поховання. Є необґрунтованими й вимоги зустрічного позову, щодо визнання за [PERSON] права власності на 1/8 частину автомобілю Toyota RAV4, що на час відкриття спадщини складає 9510,68 гривень від фактично сплачених по договору кредиту грошових коштів у сумі 76085,46 гривень, та зобов'язати [PERSON] сплатити на користь [PERSON] вищеозначену суму, шляхом збільшення його частки на зазначену суму у праві власності на квартиру [ADDRESS] Позивачем за зустрічним позовом не надано до суду будь яких ідентифікаційних даних спірного автомобілю, та будь яких доказів, щодо належності цього автомобілю [PERSON] на час розгляду справи. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved