Jurisdiction: civil
Date: 2011-07-18 00:00:00

В січні 2009 року ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» звернулись до суду із позовом до [PERSON], в якому просили стягнути з відповідача на їх користь борг за недовраховану електроенергію в розмірі 6254,58 грн. В обгрунтування позову позивач посилається на те, що 19 квітня 2008 року представниками ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електроенергією для населення (затверджених постановою КМУ України №1357 від 26 липня 1999р., далі - ПКЕЕн) споживачем [PERSON] [ADDRESS], було встановлено порушення ПКЕЕн, а саме: «Підключення розетки схованою електропроводкою поза електролічильником. При відключенні запобіжників, напруга в розетці є. При ввімкненні навантаження у вказану розетку (праска) електролічильник не працює, диск не обертається». За вказаним порушенням було складено Акт №Ю-5060 у двох примірниках, з яким споживач, в присутності якої складено акт, була ознайомлена та підписала без зауважень. 22.04.2008 року відбувся розгляд даного акту комісією, якою було прийнято рішення, що в результаті порушення ПКЕЕн відповідачем було нанесено позивачу збитки на суму 6254,58 грн. Вказане рішення комісії відповідачем не було оскаржено або скасовано. 17.03.2010 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до ВАТ ЕК «Миколаївобленерго», в якому просила суд визнати неправомірними дії працівників ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» в частині нарахування заборгованості в сумі 6254,58 грн.. в частині відключення квартири [ADDRESS] від мереж електропостачання; просила стягнути з ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» в рахунок відшкодування моральної шкоди - 7000,00 грн. В обгрунтування позову [PERSON] вказувала, що при проведенні перевірки була присутня не вона особисто, а її донька - [PERSON]В разом із своєю донькою [PERSON], [INFO] Стверджувала, що [PERSON] не бачила самого порушення, а змушена була підписати акт порушення у зв'язку з тим, що її дитина плакала та налякалась контролерів ВАТ ЕК «Миколаївобленерго». [PERSON] вказувала, що оскаржуваний акт був складений із порушенням діючого законодавства, оскільки в акті не зазначені відомостіщодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок пропущених нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕн та поперечної площі проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів і відповідних засобів вимірювальної техніки. Посилаючись на неправомірну поведінку ВАТ «Миколаївобленерго», стверджувала, що їй, як споживачу згідно Закону Україні «Про захист прав споживачів було спричинено моральну шкоду у розмірі 7000 грн. В судовому засіданні представник позивача позов ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» підтримала та просила задовольнити, в задоволенні позову [PERSON] просить відмовити. Відповідач та її представник в судовому засіданні позов ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» не визнали, просили в задоволенні позову відмовити, а їх позов про захист прав споживача визнання дій неправомірними та стягнення моральної шкоди просили задовольнити Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали по справі, давши належну оцінку показам свідків, суд знаходить позов ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» обґрунтованим та що підлягає задоволенню, а позов [PERSON] безпідставним, виходячи із наступного. Судом встановлено, що 19 квітня 2008 року представниками ВАТ «Миколаївобленерго» при перевірці дотримання вимог діючих Правил користу електроенергією для населення (затверджених постановою КМУ України №1357 від 26 липня 1999р., далі - ПКЕЕн) споживачем [PERSON] [ADDRESS], було встановлено порушення ПКЕЕн, а саме: «Підключення розетки схованою електропроводкою поза електролічильником. При відключенні запобіжників, напру розетці є. При ввімкненні навантаження у вказану розетку (праска) електролічильник не працює, диск не обертається». За вказаним порушенням було складено Акт №Ю-5060 у двох примірниках, з яким повнолітня донька споживача, в присутності якої складено акт, була ознайомлена та підписала без зауважень. Викладені в акті обставини зафіксовані відповідними фотознімками| (т. 1, а.с. 4,8,9,10) 22.04.2008 року відбувся розгляд даного акту комісією, якою було прийнято рішення, що в результаті порушення ПКЕЕн відповідачем було нанесено позивачу збитки на с 6254,58 грн. Вказане рішення комісії відповідачем не було оскаржено або скасовано (т.1а.с.5). Кількість недоврахованої електроенергії була розрахована відповідно до п.3.3. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) від 04.05.06р. № 562, зареєстрованої в Мін'юсті України від 04.07.06р. за №782/12656 та в межах трьохрічного строку позовної давності (т. 1, а.с. 6). Незважаючи на попередження про сплату боргу, добровільно погасити борг відповідач не бажає, чим завдає підприємству матеріальної шкоди. Розмір відшкодування збитків є визначення кількісного обсягу спожитої недоврахованої розрахунковим приладом обліку споживача електроенергії-товару, а тому його оплата має здійснюватися в повному обсязі. Таким чином, відповідач порушує взяті на себе зобов'язання та п.42 ПКЕЕн. Згідно з ч.2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» крадіжка енергії, у тому числі пошкодження приладу обліку; порушення ПКЕЕн, визначено, як порушення в електроенергетиці, а відповідно до ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику», споживач електроенергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕн згідно з чинним законодавством. Згідно до ст.ст.610, 623 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи: довідками; розрахунками; договором; виписками. Допитана в судовому засіданні, в якості свідка [PERSON], яка і підписала акт без зауважень, вказувала, що була змушена підписати спірний акт оскільки на момент складання акту була з дитиною та не звертала уваги на те, що роблять контролери ВАТ ЕК «Миколаївобленерго». Разом з тим, суд не може прийняти до уваги її покази з огляду на те, що вони спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] вказувала, що була присутньою під час перевірки в якості контролера на момент складання спірного акту, підтвердила, що на момент складання акту була присутня лише [PERSON] разом із своєю малолітньою дитиною, але стверджувала, що під час перевірки виявили без облікову розетку, із чим була ознайомлена [PERSON] та не мала зауважень, підписавши оспорюваний акт. В частині вимог [PERSON] про визнання дій неправомірними та стягнення моральної шкоди суд вважає за необхідне відмовити з огляду на наступне. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Частина 2 ст. 59 ЦПК України передбачає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Позивач в порушення зазначених приписів не довела суду підстав свого позову. Посилання [PERSON] на те, що ВАТ ЕК «Миколаївобленерго» безпідставно звинувачує її в порушенні правил користування електроенергією, оскільки в квартирі практично ніхто не проживав, суд знаходить необгрунтованим. Встановлено, що остання технічна перевірка в квартирі в квартирі боржника проведена 17 травня 2004 року, коли було встановлено новий електролічильник, і зазначена технічна перевірка порушень правил користування електроенергією не виявила. В частині стягнення моральної (немайнової) шкоди суд також не вбачає підстав для задоволення позовних вимог, оскільки відповідно до чинного законодавства відшкодування моральної шкоди можливо у випадках, передбачених законом, за наявності наступних умов: наявність шкоди; протиправність діяння її заподіювана; наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням; наявність вини заподіювана шкоди. Таким чином, обов'язок відшкодувати моральну шкоду виникає в разі порушення законних прав потерпілої особи за умови, якщо обов'язок з відшкодування такої шкоди передбачений законодавством. Крім того, потерпіла особа має довести наявність шкоди та причинний зв'язок між шкодою та протиправним діянням. Як вказано в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. В даному випадку [PERSON] не вказала розрахунок моральної шкоди та не зазначила, з яких міркувань вона виходила, визначаючи цей розмір. Враховуючи те, що вимоги позивача не відповідають жодній з умов відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що підстави для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди відсутні. Відповідно до ст.88 ЦПК України суд стягує з [PERSON] на користь позивача витрати на інформаційно- технічне забезпечення розгляду справи в розмірі 30,00 грн. Також суд стягує судовий збір на користь держави в розмірі 62,55 грн.

Outcome: approved