Jurisdiction: civil
Date: 2012-02-01 00:00:00

Позивач свої уточнені вимоги обґрунтовує тим, що у травні 2009 року до відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Суми, ВАТ «Сумське НВО ім. М.В. Фрунзе» надійшло повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 за № 205 від 13.05.2009 року, видане Науково-дослідним інститутом гігієни праці і професійних захворювань та ПЗ ХНМУ відносно [PERSON] У повідомленні зазначено основний діагноз [PERSON]: -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~« ХОЗЛ 11-111 ст. токсикоз пилової етиології у формі загострення. Емфізема легень 11 ст. Дискензія бронхів 1 ст. Легенева недостатність 11-111 ст. Хронічне легеневе серце, субкомпенсоване. НК А ст. Захворювання професійне. -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Хронічна рецедивуюча попереково-крижова радікулопатія з правостороннім кореневим синдромом L5-S1, деформуючий спондильоз L4-L5-S1, функціональна нестабільність в сегменті L5-S1 з вираженим м»язово-тонічним і алогічним синдромами, з значним порушенням опорно-кінетичної функції хребта і нижніх кінцівок. Захворювання професійне від тривалого перенапруження, вимушеної робочої пози і частими нахилами. Наслідки закритого перелому ліктьового відростка лівого ліктьового суглобу у вигляді посттравматичної сигнально-розгинальної контрактури лівого ліктьового суглобу з больовим синдромом і помірним порушенням рухомої функції. Закритий перелом ребер. Нейросенсорна туговухість зі значним ступенем зниження слуху професійного характеру . Рішення щодо зв»язку захворювання [PERSON] у вигляді «Хронічна рецедивуюча попереково-крижова радікулопатія з правостороннім кореневим синдромом L5-S1, деформуючий спондильоз L4-L5-S1, функціональна нестабільність в сегменті L5-S1 з вираженим м»язово-тонічним і алогічним синдромами, з значним порушенням опорно-кінетичної функції хребта і нижніх кінцівок. Захворювання професійне від тривалого перенапруження, вимушеної робочої пози і частими нахилами» з умовами праці у ВАТ «Сумське МНВО ім. Фрунзе « вважають не обгрунтованим, враховуючи наступні обставини. 1.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці [PERSON] комісією проведено відповідне обстеження робочого місця працівника та складено акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта відповідно до п. 1.5 Наказу МОЗ № 614 від 12 грудня 2004 року. Відповідну інформацію за даними атестації робочого місця працівника погоджено зі страховим експертом Фонду та головою комісії охорони праці та техніки безпеки комітету профспілки товариства. Виходячи з даних санітарно-гігієнічних умов праці [PERSON], фактичне значення важкості та напруженості праці не перевищувало гігієнічних нормативів для даного виду робіт, оскільки є значно меншими від гранично допустимих рівнів і тому не можуть викликати захворювання «радікулопатія «. Окрім вказаної санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника, Сумська міська СЕС надала до НДІ ГП і ГІЗ ХНМУ доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці для зв»язку захворювання з умовами праці , яке отримане та використане з порушенням вимог наказу МОЗ №614 від 12 грудня 2004 року,бо документи подаються роботодавцем державному санітарному лікарю на виконання припису СЕС та після погодження документів з робочим органом виконавчої дирекції Фонду, а також з профспілкою підприємства. СЕС не має права використовувати для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці відомості, отримані не від роботодавця, а від інших осіб. 15.09.2009 р. прокуратурою м. Суми проведено перевірку щодо порушень СЕС законодавства про соціальне страхування при видачі санітарно-гігієнічних характеристик умов праці та складанні актів розслідування хронічних профзахворювань працівників ВАТ «СМНВО ім. Фрунзе « , з виданям припису головному лікарю про скасування актів розслідувань профзахворювань, в т.ч. і стосовно [PERSON] СЕС виконало протест прокурора і листом від 13.11.2009 р. за № 02-2/4004 відізвала з Науково-дослідного інституту гігієни праці і професійних захворювань та ПЗ ХНМУ доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці [PERSON] А рішенням від 15.01.2010 р. за № 02-2/126 скасувала затвердження акту розслідування хронічного профзахворювання, складеного відносно працівника. Також СЕС просила повторно розглянути справу без врахування даних, вказаних в доповнені до санітарно-гігієнічної характеристики. Листом від 16.10.2009 р. Науково-дослідний інститут гігієни праці і професійних захворювань та ПЗ ХНМУ повідомив СЕС, що не має поважних підстав для перегляду рішень щодо впливу умов праці потерпілих на стан їх здоров»я, з зазначенням, що перегляд можливий лише у випадку відозви як недостовірних та помилкових доповнень до санітарно-гігієнічних характеристик. Таким чином вважає, що підставою для віднесення НДІ ГП та ПЗ ХНМУ захворювання [PERSON] та яке ними оспорюється , з умовами праці у ВАТ «Сумське НВО ім. Фрунзе» є необгрунтованим, бо віднесення захворювання до професійної патології відбулося внаслідок оформлення Сумською міською СЕС додаткових даних до раніше складеної санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника, отриманих з невідомих джерел і які, до того ж, не відповідають акту санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта, суперечать даним санітарно-гігієнічної характеристики умов праці [PERSON] 2. 04.06.2009 року комісією на підставі повідомлення НДІ ГП та ПЗ ХНМУ проведено розслідування випадку хронічного професійного захворювання [PERSON], за результатами якого складено акт № 65 розслідування хронічного професійного захворювання за формою П-4. У зв»язку тим, що складання зазначеного акту є наслідком необгрунтованого прийняття Інститутом рішення/ повідомлення за формою П-3 / про зв»язок захворювання [PERSON] з його умовами праці у ВАТ « Сумське МНВО ім. Фрунзе « , акт № 65 розслідування хронічного захворювання за формою П-4 підлягає скасуванню. Тому просить ухвалити рішення, яким : 1. Скасувати повідомлення Науково-дослідного інституту гігієни праці та професійних захворювань Харківського національного медичного університету за формою П-3 № 205 від 13.05.2009 року відносно [PERSON] у частині зв'язку його захворювання: «Хронічна рецедивуюча попереково-крижова радікулопатія з правостороннім кореневим синдромом L5-S1, деформуючий спондильоз L4-L5-S1, функціональна нестабільність в сегменті L5-S1 з вираженим м»язово-тонічним і алогічним синдромами, з значним порушенням опорно-кінетичної функції хребта і нижніх кінцівок. Захворювання професійне від тривалого перенапруження, вимушеної робочої пози і частими нахилами « з умовами праці у ВАТ «Сумське НВО ім. М.В. Фрунзе». 2. Скасувати акт № 65 розслідування хронічного професійного захворювання за формою П-4 від 04.06.2009 року відносно [PERSON]Ф.у частині зв'язку його захворювання: «Хронічна рецедивуюча попереково-крижова радікулопатія з правостороннім кореневим синдромом L5-S1, деформуючий спондильоз L4-L5-S1, функціональна нестабільність в сегменті L5-S1 з вираженим м»язово-тонічним і алогічним синдромами, з значним порушенням опорно-кінетичної функції хребта і нижніх кінцівок. Захворювання професійне від тривалого перенапруження, вимушеної робочої пози і частими нахилами « з умовами праці у ВАТ «Сумське НВО ім. М.В. Фрунзе» / а.с.2-4, 61 /. У судовому засіданні представник позивача - [PERSON] позов підтримав в повному обсязі з зазначених вище підстав . Представник відповідач - ВАТ «Сумське МНВО ім. Фрунзе» [PERSON] подав заяву про відкладення розгляду справи на інший день з підстав зайнятості у іншому судовому засіданні, не надавши суду відповідних документів. Тому суд визнав неявку представника товариства без поважних причин, що було підставою для розгляду справи у його відсутність. Представник відповідача - Харківського національного медичного університету до суду не прибув. А як вбачається з наданого лікувальним закладом відзиву на позов, просять у його задоволенні відмовити з тих підстав, що оскарження повідомлень за формою П-3 , актів хронічного професійного захворювання за формою П-4 не передбачено чинним законодавством. Відповідач- Сумська міська санітарно-епідеміологічна станція згідно письмової заяви просить розглядати справу у їх відсутність . Представник третьої особи [PERSON] [PERSON] вважає позов не обґрунтованим, тому що права позивача ніяким чином не порушені і підстав для їх захисту у судовому порядку не має. Також у відповідності до вимог п. 74 «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, профзахворювань і аварій « , при умові наявності спірного діагнозу Фонд повинен був направити працівника до вищестоящої медичної установи у м. Київ для проведення додаткових досліджень, чого зроблено не було. З доводами свого представника і погодився [PERSON] Представник третьої особи - Об»єднаної первинної профспілка працівників машинобудування та металообробки ВАТ « Сумське СМНВО ім. Фрунзе « [PERSON] вважає позов таким, який не може бути задоволеним, тому що додаткові документи щодо санітарно-гігієнічної характеристики працівника [PERSON] були надані роботодавцем на підставі запиту СЕС і її інформація повністю відповідає характеру виконуваної працівником роботи. Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що до відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України м. Суми у травні 2009 року надійшло повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 за № 205 від 13.05.2009 року, видане Науково-дослідним інститутом гігієни праці і професійних захворювань та ПЗ ХНМУ відносно [PERSON] / а.с. 6 /. На підставі вказаного повідомлення ВАТ «Сумське НВО ім. М.В. Фрунзе» проведено розслідування випадку хронічного професійного захворювання [PERSON] і за результатами якого складено акт № 65 за формою П-4 від 04.06.2009 року, який затверджено головним державним санітарним лікарем м. Суми /а.с.12/. На підставі зазначених документів, позивачем згідно постанови від 23.11.2009 р. за № 182025112511.1/2 [PERSON] як потерпілій особі призначені щомісячні страхові виплати. В цей же день постановою за № 1820/2511/2511.1/4 виплата останньому страхових виплат зупинена / копії постанов, які залучені до справи, надані суду під час судового засідання/. Відповідно до «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» /затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року за №1112 /, повідомлення за формою П-3 є підставою для проведення розслідування випадку професійного захворювання. Згідно п.п. 75, 76, 78 Порядку , спеціалізованими лікувально-профілактичними закладами стосовно кожного хворого складається повідомлення за формою П-3, згідно з додатком 14. Протягом трьох діб після встановлення діагнозу це повідомлення надсилається роботодавцю та керівнику підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення професійного захворювання, установі державної санітарно-епідеміологічної служби, яка обслуговує це підприємство, робочому органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. Роботодавець організовує розслідування причин виникнення професійного захворювання та наказом призначає комісію з розслідування причин виникнення професійного захворювання , до складу якої входять представник установи державної санітарно-епідеміологічної служби, яка обслуговує підприємство (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, що обслуговує підприємство, підприємства, працівником якого є потерпілий, первинної організації профспілки, членом якої є потерпілий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, якщо потерпілий не є членом профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. До розслідування в разі потреби можуть залучатися представники інших органів. Розслідування випадку професійного захворювання проводиться протягом десяти робочих днів після надходження повідомлення за формою П-3. Комісія з розслідування зобов'язана: розробити програму розслідування причин виникнення професійного захворювання; розподілити функції між членами комісії; розглянути питання про необхідність залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин та причин виникнення професійного захворювання; скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання за формою П-4, згідно з додатком 15, у якому відобразити заходи щодо запобігання розвиткові професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також установити осіб, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. У разі коли роботодавець або інші члени комісії відмовляються підписати акт форми П-4, складається відповідний акт, який є невід'ємною частиною акта форми П-4. Акт форми П-4 затверджує головний державний санітарний лікар області (міста, району), на водному, повітряному, залізничному транспорті, Міноборони, МВС, СБУ, Адміністрації Держприкордонслужби, Державного департаменту з питань виконання покарань, Державного лікувально-оздоровчого управління, якому підпорядкована установа державної санітарно-епідеміологічної служби, яка обслуговує підприємство. Згідно ст. 24-1 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», Фонд соціального страхування від нещасних випадків має право: - користуватися в установленому порядку відомостями Державного реєстру загальнообов'язкового державного соціального страхування, необхідними для забезпечення виконання покладених на нього функцій; відносити страхувальника до класу професійного ризику виробництва з урахуванням виду його економічної діяльності; проводити перевірки дотримання підприємствами, установами і організаціями незалежно від форми власності, виду економічної діяльності та господарювання порядку використання страхових коштів, перерахованих Фондом на фінансування заходів, передбачених статтею 25 цього Закону; проводити перевірки достовірності поданих страхувальниками відомостей про види економічної діяльності /у тому числі основний/ підприємства установ і організацій незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання для віднесення страхувальника до класу професійного ризику виробництва з урахуванням виду його економічної діяльності; отримувати необхідні пояснення /у тому числі в письмовій формі / з питань, що виникають під час перевірки; застосовувати фінансові санкції та накладати адміністративні штрафи відповідно до закону. У статті 35 Закону передбачено перелік документів, необхідний для розгляду справ про страхові виплати до Фонду соціального страхування від нещасних випадків, а саме: акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та /або/ висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть. Статтею 36 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», встановлено порядок розгляду справ про страхові виплати, яким передбачено, що вказана справа розглядається на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх необхідних документів і Фонд приймає відповідні рішення у десятиденний строк, не враховуючи дня надходження зазначених документів. Рішення оформляється постановою, в якій зазначаються дані про осіб, які мають право на страхові виплати, розміри виплат на кожного члена сім'ї та їх строки або обґрунтування відмови у виплатах; до постанови додаються копії необхідних документів. Фонд соціального страхування від нещасних випадків може затримати страхові виплати до з'ясування підстав для виплат, якщо документи про нещасний випадок оформлені з порушенням установлених вимог. Також передбачено випадки, коли Фонд має право відмовити у страхових виплатах і наданні соціальних послуг / стаття 37 Закону/. Відповідно до ст. 15 ЦПК України, передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Відповідно до ч. 2 статті 16 ЦК України , кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення: припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Згідно до вимог наведених норм Закону , «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» / затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року за №1 112 /, можна зробити висновок, що повідомлення за формою П-3 є підставою для складання акту розслідування хронічного професійного захворювання за формою П-4, який, у свою чергу, є лише фіксацією розслідування обставин та причин виникнення професійного захворювання та підставою для розгляду Фондом питання про виплату чи відмову у виплаті страхових виплат. Тобто, у разі виникнення спору про право на отримання страхових виплат вказані повідомлення є доказами, які повинні досліджуватися та оцінюватися судом відповідно до вимог статті 212 ЦПК України, і їх оскарження не передбачено чинним законодавством. За таких обставин, суд вважає необхідним у задоволенні позову Фонду відмовити, так як оскаржувані ним повідомлення за формою П-3 , акт розслідування хронічного професійного захворювання за формою П-4 не тягнуть за собою виникнення прав чи обов'язків позивача, а є підставою для прийняття Фондом рішення про виплату чи відмову у виплаті страхових виплат.

Outcome: dismissed