Jurisdiction: civil
Date: 2012-03-19 00:00:00

Позивач ПАТ «МІСТО БАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану залиттям приміщення банку, у сумі 10 824,00грн. та судові витрати –1 200,00грн. Представник банку посилається на те, що ПАТ «МІСТО БАНК»належить нежитлове вбудоване приміщення № 113, розташоване за адресою: м.Алчевськ, вул. Горького, буд.49. Поверхом вище у кв.98 того ж будинку проживає відповідач по справі [PERSON] У зв’язку з недбалим користуванням системою водопостачання, 23.07.2010р. відповідачем було залито приміщення банку. Внаслідок залиття у приміщенні банку пошкоджені стелі та стіни у касовому вузлі; обвалено підвісну стелю, пошкоджені стіни та залиті меблі в операційному залі, залита оргтехніка (два монітори, два принтери, два системних блоки, сканер та детектор валют). Приміщення потребує відновлювального ремонту. Причини та наслідки залиття були зафіксовані актами від 23.07.2010р. Зокрема в актах комісії ЖЕД №1 КП «АЖЕО»було встановлено, що джерело залиття знаходилось у квартирі відповідача, що мешкає поверхом вище над банком. [PERSON] відмовився відшкодувати збитки банку. 02.09.2010р. на адресу відповідача була направлена претензія № 142/10, але відповіді банк не отримав. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню дефектів внаслідок залиття приміщення банку складають 10 824,00грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача судові витрати у сумі 1 200,00грн. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив позов задовольнити. Відповідач [PERSON] та його представник позов не визнали, посилаючись на слідуючи обставини. 23.07.2010р. приблизно о 8-30 до квартири відповідача зайшли два слюсаря з аварійної служби з метою оглянути водовод квартири з причин залиття банку. Ніяких пошкоджень труб та залиття його квартири не було виявлено, ніякі акти не складалися. Тільки у листопаді 2010р., коли отримав ухвалу від суду про відкриття провадження по справі, відповідач дізнався, що позивач звинувачує його у недбалому ставленні до користування системою водопостачання, що призвело до залиття приміщення банку. Відповідач та його представник вважають, що представники КП «АЖЕО»не склали акт по формі, яка повинна відповідати вимогам, передбаченим п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. № 76. Акти складались за відсутністю відповідача. В актах не вказано: яким наказом призначена комісія, хто голова, комісія не встановила фактичних причин залиття, розмір пошкоджень, комісія зробила імовірний висновок, поклавши відповідальність на нього, не зважаючи на те, що протікання могли бути у міжстелевому просторі (за що відповідає саме ЖЕД), або у приміщенні банку. Крім того, відповідач та його представник вважають, що акти житлового органу мають декілька заперечень. У першому акті комісія констатує, що пошкоджень водоводів у квартирі не має, але на стелі туалету помітні краплі води. Після пуску води, відповідач нібито не надав комісії доступу в приміщення квартири для обстеження. Між тим у другому акті комісія зазначила, що після відновлення водопостачання на стелі кв.98 слідів протікання немає. Не згодні вони і з висновком експертизи, вважають, що висновок експерту не відповідає встановленим нормам та правилам. На підставі зазначеного відповідач та його представник просили у позові відмовити. Представник 3-ї особи –КП «АЖЕО»вважає, що позов банку підлягає задоволенню з підстав, вказаних представником позивача. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Відповідно до ст.ст.1166 ч.1 та ч.2, 1192 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдано не з її вини; з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов’язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі; розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивачу ПАТ «МІСТО БАНК»належить нежитлове вбудоване приміщення № 113, розташоване за адресою: м.Алчевськ, вул. Горького, буд.49, що підтверджується ксерокопією технічного паспорту на приміщення (ас.27-28, 112-115). Квартира [ADDRESS] належить відповідачу по справі [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу (ас.116-117). У судовому засіданні з пояснень представника позивача, представника 3-ої особи, свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було встановлено, що о 3-й годині ночі охорона банку доповіла заступнику директора ПАТ «МІСТО БАНК»[PERSON], що через підвісну стелю тече вода в приміщення банку. Після того, як було визначено, по якому стояку тече вода, представник банку перекрив стояк холодної води. О 4-й годині була викликана чергова аварійна бригада. Заявка була зареєстрована за №172. В цей же день десь о 9-10 комісія прибула за вказаною вище адресою для виявлення причин залиття. Вони прийшли в к.98, власником якої є відповідач по справі і яка знаходиться над банком. Відповідач був дома. В квартирі були видні краплі води на стелі туалету, лінолеум у коридорі був надутий. Оскільки в той час подачу холодної води припинили, комісія не мала змоги знайти місце пориву. Під час огляду пошкоджень водопроводу виявлено не було. Після поновлення подачі води на будинок залиття банку більше не було, тому комісія дійшла до висновку, що на зливному бачку унітазу під тиском води порвало з’єднальний шланг. Мешканці квартири відповідача не надали більше доступу до квартири, щоб встановити причину залиття. Внаслідок залиття у приміщенні банку були пошкоджені стелі та стіни у касовому вузлі; обвалено підвісну стелю, пошкоджені стіни та залиті меблі в операційному залі, залита оргтехніка (два монітори, два принтери, два системних блоки, сканер та детектор валют). Цей факт підтверджується також актами на ас.5, 6. 02.09.2010р. на адресу відповідача банком була направлена претензія № 142/10 (ас.7). З висновку судової будівельно-технічної експертизи на ас.8-26 убачається, що вартість ремонтно-відбудовних робіт на час проведення експертизи внаслідок залиття нежитлового вбудованого приміщення № 113, розташованого за адресою: м.Алчевськ, вул. Горького, буд.49, що належить позивачу ПАТ «МІСТО БАНК», складає 10 824,00грн. Посилення відповідача, що акти на ас.5, 6 не відповідають вимогам п.2.3.6 Правил утримання житлових будинків та при будинкових територій є безпідставними, оскільки в актах відображено: дату складання акту; склад комісії, посади членів комісії, їх прізвища та ініціали; особа, якій завдано шкоду; особа, з вини якої сталося залиття; характер залиття та його причини; опис та перелік пошкоджень, завданих залиттям; висновок комісії щодо встановлення джерела залиття. Поєднана інформація, наведена в актах, містить всі встановлені законом дані, в т.ч. результати обстеження та завданої шкоди, чітко встановлює особу, яка заподіяла шкоду. В першому акті на ас.5 зазначені наслідки залиття, які комісія побачила, а саме: краплі води на стелі туалету, надутий лінолеум у коридорі. Комісія прийшла до висновку, що залиття сталося по причині того, що на зливному бачку унітазу під тиском води порвало з’єднальний шланг. Інформація в другому акті про те, що у квартирі відповідача після відновлення водопостачання відсутні сліди залиття свідчить про те, що залиття банку сталося саме з тої причини, яка була вказана в акті на ас.5, а вини мешканців інших квартир №№ 101 та 104 не встановлено. Суд вважає, що залиття приміщення банку сталося з вини відповідача, який недбало ставиться до користуванням системою водопостачання, між його бездіяльністю та наслідками є причинно-слідчий зв’язок, а тому він несе відповідальність за наслідки, що сталися у зв’язку із залиттям приміщення банку. Під час розгляду справи 06.12.2010р. комісія ЖЕД №1 КП «АЖЕО», до складу якої увійшли [PERSON], [PERSON] та [PERSON], в присутності працівників банку обстежили приміщення банку (ас.63). У судовому засіданні [PERSON] та [PERSON] пояснили, що на час обстеження приміщення банку, що знаходиться за адресою: м.Алчевськ, вул. Горького, буд.49, нежитлове вбудоване приміщення № 113, не знайдено конструктивних порушень та течі в перекриттях, стелі та стіни приміщення банку сухі, видні наслідки залиття, що мале місце 23.07.2010р. Суд не бере до уваги пояснення відповідача та його представника, що залиття могло статися з вини 3-ї особи –КП «АЖЕО», оскільки цей факт спростовується актами на ас.5-6, поясненнями свідків, документами, що знаходяться на ас.96-110, 170, які свідчать про те, що КП «АЖЕО»постійно проводить перевірки обладнання систем холодного водопостачання, проводить ремонти. З довідки на ас.171 убачається, що адміністрація КП «АЖЕО», відповідно до Наказу №76 від 17.05.2005р. про затвердження Правил утримання житлових будинків та при будинкових територій (п.5.3.4), виконує роботи з ремонту внутрішніх будинкових водопровідно-каналізаційних систем тільки за заявками мешканців. З пояснення представника 3-ої особи у судовому засіданні було встановлено, що відповідач з заявами про ремонт водопровідно-каналізаційної системи до житлового органу не звертався. Представник відповідача проти цього не заперечував. Представник відповідача не погодився з висновком експерту, тому була призначена інша експертиза, висновки якої знаходяться на ас.135-156. Але вказана експертиза не відповідає на питання, які були поставлені перед експертом, у зв’язку з тим, що пройшло багато часу з дня залиття, наслідків залиття в квартирі відповідача не було знайдено. Суд не бере до уваги вказану експертизу, а керується висновками експертизи, яка була проведена раніше (ас.8-26). У судовому засіданні експерт [PERSON] повністю підтвердила свій висновок, пояснила, якими нормативними документами вона керувалась під час проведення експертизи та визначення розміру матеріальної шкоди. Крім того, надала письмові відповіді на запитання відповідача та його представника, які були досліджені у судовому засіданні та знаходяться на ас.45-51. Визначаючи розмір матеріальної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача, суд керується вимогами ст.1192 ЦК України і вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню завдані збитки, розмір яких визначається відповідно до реальної вартості затрат, необхідних для відновлення пошкодженої речі, а саме кошторис вартості будівельних робіт –7 928,00грн. (ас.22). Згідно зі ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним позовним вимогам у загальній сумі 973,89грн. (1 440,24х67,62:100). З такого розрахунку: позовні вимоги були заявлені на суму 10 824,00грн., суд задовольняє –7 319,00грн., судові витрати –1 440,24грн. (ас.2 –витрати на інформаційно-технічне забезпечення 120,00грн.; ас.1 –судовий збір 120,24грн., ас.83 - витрати на проведення експертизи 1 200,00грн.)., процент задоволення позовних вимог - 67,62% (7 319,00х100:10 824).

Outcome: partial