Jurisdiction: civil
Date: 2011-10-17 00:00:00

ПАТ „Миколаївобленерго звернулося до суду з позовом про стягнення з відповідача збитків, заподіяних порушенням правил користування електроенергією (наявністю некоректних показів електролічильника. Контрольні покази менші від попередніх) за актом про порушення ПКЕЕн в сумі 4478 грн. 27 коп. На обґрунтування вимог позивач зазначив, що відповідач є споживачем електричної енергії на обєкті за адресою: вул. Садова, 24 с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області (на якого відкрито особовий рахунок), та не виконує своїх зобовязань по дотриманню Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕн). Внаслідок чого, 24.03.2006 року в ході контрольної перевірки представниками філії ПАТ „Миколаївобленерго при обстеженні володіння відповідача по вул. Садова, 24 с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області було виявлено порушення ПКЕЕн, а саме: наявність некоректних показів електролічильника. Контрольні покази менші від попередніх. За результатами виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕн, який був підписаний відповідачем без зауважень. 21.12.2006 року акт було розглянуто комісією позивача за відсутності відповідача, оскільки той не зявився на повідомлення енергопостачальника. У відповідності до Методики обчислення збитків заподіяних енергопостачальній компанії, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 було проведено донарахування за спожиту недораховану електроенергію, що становить 4478 грн. 27 коп. Рахунок та копія протоколу засіданні комісії по розгляду акту були направленні відповідачу поштою, але відповідач оплат по рахунку не здійснював. 22.02.2007 року експертне дослідження підтвердило непридатність до використання засобу обліку, який використовувався відповідачем, позивач вважає, що відповідач застосував пристрої (фазозсувний трансформатор), які занижують покази лічильника та не міг на недобудованому обєкті споживати малу кількість електроенергії, оскільки будівельні та ремонтні роботи передбачають використання відповідних електроустановок. Посилаючись на викладене, представник позивача просив про задоволення позову. Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, заперечивши вчинення ним порушення та ПКЕЕн оскільки не здійснював жодних втручань в функціонування засобу обліку, при складенні акту про порушення, було виявлено лише некоректність показів лічильника та жодних пристроїв для зміни показів лічильника (фазозсувних трансформаторів) контролерами виявлено не було та відповідач заперечив застосування подібних пристроїв, крім того, цілісність засобу обліку та встановлених на ньому пломб не була порушена. Підписанням акту про порушення відповідач лише підтвердив факт некоректності показів електролічильника та не визнавав факту свого втручання в функціонування лічильника чи застосування спеціальних пристроїв для зміни показів лічильника. Розгляд акту про порушення відбувся за відсутності відповідача та відповідач заперечує факт його повідомлення про дійсний час та місце розгляду. Про наявність нарахованого позивачем боргу відповідач дізнався зі спілкування з представниками енергопостачальника на початку 2007 року. У звязку з цим, відповідач вважає, що позов є безпідставним, крім того, відповідач просив застосувати до позовних вимог строк позовної давності, оскільки порушення було виявлено 24.03.2006 року та сума боргу нарахована 21.12.2006 року. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши наявні у справі матеріали (особовий рахунок відповідача; акт Д2720 від 24.03.2006 року про порушення „Правил користування електричною енергією для населення; протокол до акту від 21.12.2006 року; розрахунок збитків; пояснювальну записку контролерів; рахунок по акту; повідомлення від 19.12.2006 року; акт від 21.02.2007 року; акт експертної повірки №61 від 22.02.2007 року), суд, розглянувши спір між сторонами в межах заявлених вимог, приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позову. В судовому засіданні встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії на обєкті за адресою: вул. Садова, 24 с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області та (на якого відкрито особовий рахунок). 24.03.2006 року в ході контрольної перевірки представниками філії ПАТ „Миколаївобленерго при обстеженні володіння відповідача по вул. Садова, 24 с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області було виявлено порушення ПКЕЕн, а саме: наявність некоректних показів електролічильника. Контрольні покази менші від попередніх. За результатами виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕн №Д2720 від 24.03.2006 року, який був підписаний двома представниками енергопостачальника та відповідачем. Актом про порушення відповідача повідомлялось про необхідність явки на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕн на 29.03.2006 року. Засідання комісії позивача по розгляду актів про порушення ПКЕЕн відносно складеного на відповідача акту було проведено за відсутності відповідача 21.12.2006 року та комісія прийняла рішення про розрахунок збитків за період з 13.09.2004 року (день установки лічильника) по день виявлення порушення та донарахування за спожиту недораховану електроенергію становить 4478 грн. 27 коп. Комісія вирішила надати відповідачу строк для оплати рахунку по акту до 23.01.2007 року. Після засідання комісії позивача та нарахування суми збитків 22.02.2007 року ДП «Миколаївський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації» було складено акт №61 від 22.02.2007 року, за яким лічильник СА4-198 №049412, який використовував споживач, визнано непридатним через перевищення допустимої похибки при вимірюванні. Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, пошкодження приладу обліку та розкрадання електричної енергії. Згідно з п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (в редакції, що діяла на момент виявлення порушення) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. Предметом даного позову є стягнення суми коштів, нарахованої відповідною комісією позивача по розгляду актів про порушення ПКЕЕн. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Всупереч процитованій нормі позивач не навів належних, достатніх та допустимих даних на підтвердження наявності підстав для стягнення з відповідача суми вартості донарахованої електроенергії, про стягнення якої ставить питання в позовних вимогах. В судовому засіданні з пояснень сторін та письмових матеріалів справи встановлено, що акт було складено за фактом виявлення на обєкті відповідача некоректних показів електролічильника, контрольні покази менші від попередніх. Факт такої невідповідності показів лічильника визнав і відповідач та вказав, що своїм підписом на акті про порушення підтвердив лише виявлений факт. Жодних інших формулювань порушень вказаний акт не містить та вказаний акт не містить посилань на застосування споживачем чи виявлення на місці перевірки будь-яких пристроїв, що впливають на функціонування електролічильника. Натомість з пояснень представника позивача слідує, що комісія при розгляді акту розглянула акт за відсутності відповідача та також керувалась письмовими поясненнями контролерів, що містять відомості, які ні актом, ні іншими належними достатніми та допустимими доказами не підтверджуються (стосовно застосування споживачем фазозсувних трансформаторів). В судовому засіданні встановлено суттєві порушення при проведенні розрахунку вартості необлікованої електроенергії по акту. Протокол комісії не містить жодних даних стосовно того, на підставі якої методики був проведений розрахунок (яка була чинною на момент виявлення порушення, чи тієї, яка була чинною на момент засідання комісії), протокол також не містить посилань на відповідні пункти та формули, за якими проводився розрахунок. Крім того, оскільки засідання комісії позивача по розгляду акту відбулось 21.12.2006 року, після набрання чинності Методикою обчислення збитків заподіяних енергопостачальній компанії, затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, то саме норми вказаного нормативного акту мали бути застосовані при розрахунку заборгованості за актом про порушення ПКЕЕн. Відповідно до п. 3.1 вказаної Методики вона застосовується серед іншого у разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Аналіз процитованої вище норми вказує на те, що під порушенням, визначеним як інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку шляхом використання фазозсувного трансформатора, розуміються саме дії споживача по використанню такого трансформатора, що має бути відповідним чином задокументовано в акті про порушення. Такі дії обовязково мають привести до визначених у Методиці наслідків зміни показів приладів обліку. У випадку, який є предметом судового розгляду, - дії споживача по застосуванню подібного приладу (трансформатора) не описані та жодним чином не зафіксовані, а оскільки такі дії є невідємною ознакою обєктивної сторони такого правопорушення вони обовязково мають бути зафіксовані в акті про порушення. Натомість, в акті про порушення зафіксований лише результат, а саме факт некоректності показів засобу обліку, який не є передбаченим Методикою порушенням, доки не буде встановлено дій споживача по зміні показів засобу обліку. За своєю сутністю інкриміноване відповідачу порушення є втручанням в роботу приладу обліку. При цьому, згідно з тим же п. 3.1 Методики, яка діяла на момент розгляду акту відносно відповідача комісією, факт втручання споживача в роботу приладів обліку має бути підтверджений експертизою. У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов'язкове. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Тобто, для підтвердження факту втручання у роботу приладу обліку, без визнання такого факту споживачем, обовязковим є призначення відповідної експертизи, без результатів якої положення Методики не можуть бути застосовані. Підпис відповідача [PERSON] у акті про порушення не є визнанням ним факту його втручання у роботу приладу обліку, оскільки, по-перше, як вказувалось вище, виявлено було лише некоректність показів приладу обліку та жодних дій з цього приводу споживача не було описано і саме таку некоректність показів підтвердив сам споживач, по-друге, при визнанні споживачем факту втручання в роботу лічильника Методика однозначно вимагає, що таке визнання має бути окремо зазначене в акті про порушення, що в даному випадку зроблено не було. При цьому, в супереч вказаним вимогам нормативного акту засідання комісії було проведено та застосовано положення Методики і визначено розмір збитків без попереднього підтвердження експертизою факту втручання в роботу приладу обліку за відсутності споживача на засіданні комісії та за відсутності окремо зазначеної ним згоди з тим, що він втрутився в роботу приладу обліку. Проведена 22.02.2007 року (вже після прийняття комісією позивача рішення про нарахування відповідачу боргу за актом) експертиза засобу обліку також не містить відомостей про втручання споживача у роботу засобу обліку, а лише містить відомості про непридатність засобу обліку через перевищення похибки вимірювання без повідомлення причин, що зумовили вихід з ладу засобу обліку. В судовому засіданні встановлено, що відповідач був належним чином (в тексті акту про порушення) повідомлений про засідання комісії, що мало б відбутись 29.03.2006 року, натомість засідання комісії, що відбулось 21.12.2006 року відбулось за відсутності відповідача та без його належного та вчасного повідомлення, що також підтверджується текстом самого протоколу засідання комісії від 21.12.2006 року, в якому вказано, що споживач викликався на комісію на 29.03.2006 року та на 21.12.2006 року записів про його виклик протокол не містить. Крім того, є необґрунтованим проведення розрахунку за період з 13.09.2004 року (з дня встановлення приладу обліку) по день виявлення порушення, оскільки, по-перше, виявити некоректність показі приладу обліку можливо при контрольному зніманні показів приладу обліку (в разі належного виконання працівниками енергопостачальника своїх обовязків по контрольному зніманні показів приладу обліку), по-друге, як слідує з наданих самим позивачем даних особового рахунку, некоректність показів приладу обліку відповідача було виявлено вже після установки лічильника та до складення акту про порушення, а саме 19.12.2005 року, що також підтверджує, що подібний факт можливо було встановити при контрольному зніманні показів приладу обліку. При цьому, вказана обставина комісією взагалі не була прийнята до уваги. Незважаючи на те, що за даною вимогою про стягнення з відповідача суми заборгованості по акту про порушення сплив визначений законом строк позовної давності клопотання відповідача про його застосування не підлягає задоволенню, оскільки строк позовної давності застосовується до дійсних, законних та обґрунтованих вимог, в даному ж випадку вимоги позивача про стягнення з відповідача боргу по акту про порушення в сумі 4478,27 грн. є необґрунтованими та в задоволенні позову належить відмовити по суті. Наведені обставини щодо недоведеності факту порушення та правильності проведеного розрахунку у своєму комплексі однозначно вказують про необґрунтованість предявленого до [PERSON] позову та необхідність відмови у задоволенні позову. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed