Jurisdiction: civil
Date: 2011-09-21 00:00:00

03.08.2011 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири № 160, що знаходиться за адресою: вул. Леваневського, 24/2, м. Новоград-Волинський. Свої вимоги мотивує тим, що він є власником зазначеної квартири, а відповідачі є власниками квартири № 164, що розташована поверхом вище. 08.07.2011 року сталося чергове затоплення його квартири, у якій він напередодні зробив ремонт. На відшкодування майнової шкоди просить стягнути з відповідачів 2342 грн. за висновком кошторису. Крім того, просить стягнути з відповідачів понесені ним судові витрати. У судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримав. Відповідачі в судовому засіданні проти задоволення позову заперечили. Однак, не заперечували факту затоплення квартири саме ними. Відповідач [PERSON] обґрунтовував заперечення тим, що водоканалом, без попередження, було тимчасово відключене водопостачання у їхній будинок, і внаслідок цього, він забув закрити кран. Заслухавши пояснення позивача, відповідачів, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником квартири № 160, що знаходиться за адресою: вул. Леваневського, 24/2, м. Новоград-Волинський, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а.с. 7). Відповідачі є власниками квартири № 164 зазначеного будинку, про що вони підтвердили у судовому засіданні та не заперечили проти цього. 08.07.2011 року відбулося затоплення квартири № 160, яка знаходиться за адресою: вул. Леваневського, 24/2, м. Новоград-Волинський, що підтверджується Актом ОСББ «Чайка» (а.с. 5). На підтвердження суми матеріальних збитків позивач надав кошторисну документацію ремонту квартири № 160, що знаходиться за адресою: вул. Леваневського, 24/2, м. Новоград-Волинський по факту затоплення згідно акту ОСББ «Чайка» (а.с. 10-23). Огляд квартири та розроблення кошторисної документації проводилося Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельною компанією «Ховга». Згідно з частинами 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. На підтвердження своїх доводів, щодо завдання майнової шкоди саме відповідачами, позивач посилається на покази свідків та письмові докази. У судове засідання були викликані свідки [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які підтвердили факт затоплення квартири відповідачами. З наданого Акту ОСББ «Чайка» від 08.07.2011 року вбачається, що він складений комісією житлового органу до якої ввійшли інженер ОСББ «Чайка» - [PERSON], майстер [PERSON] та слюсар-сантехнік [PERSON]. Зі змісту Акту вбачається, що залиття квартири позивача сталося з квартири № 164 внаслідок незакритого крану холодного водопостачання на кухні. Акт містить зазначення пошкоджень квартири позивача № 160, а саме: пошкоджено кухню та коридор. На стелі кухні виявлені мокрі плями розміром 1,5 м2, місцями вздувся шар шпаклівки, на шпалерах мокрі плями, від води пошкоджені дверцята та ніжки тумбочок та кухні, залита водою витяжка, лінолеум. На стелі коридору виявлені мокрі плями розміром 0,75 м2. Таким чином встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідачів, які в силу закону мають нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Посилання відповідача [PERSON] на той факт, що водоканал без повідомлення відключив водопостачання у їхній будинок і внаслідок цього сталося затоплення, суд до уваги не приймає. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобовязує. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. На підставі вище викладених статей суд приходить до висновку, що відповідачі зобовязані була належним чином слідкувати за станом власного майна та використовувати його належним чином. Посилання відповідачів на відсутність вини та протиправної поведінки, спростовується наступним. Так, протиправна поведінка, згідно чинного законодавства, в цивільно-правових відносинах означає порушення особою вимог правової норми, що полягає у здійсненні заборонених дій або в утриманні від здійснення наказів правової норми діяти певним чином (бездіяльність). Протиправна поведінка може мати дві форми дію чи бездіяльність. Протиправною бездіяльністю є нездійснення дії, яка вимагається законом (в силу статті 322 ЦК України [PERSON] та [PERSON] зобовязані була вчиняти дії щодо утримання належного їм майна слідкувати за станом водопостачання, закривати крани тощо). Причини, які впливають на неможливість відповідачами здійснювати свої обовязків суд не знаходить. Як зазначалося вище, на підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надалав суду кошторис на проведення ремонтних робіт, виготовлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельною компанією «Ховга». З наданого кошторису вбачається, що вартість відновлювальних ремонтних робіт складає 2342 грн.. Аналізуючи наданий кошторис, суд приходить до висновку, що в ньому зазначено перелік робіт щодо ремонту пошкоджених залиттям стелі та стіни з урахуванням того, що неможливо перефарбувати лише частину стелі чи переклеїти шпалерами лише частину стіни кімнати. Для проведення експертизи відповідною судово-експертною установою сторони відповідного клопотання не заявляли. За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення наданий позивачем локальний кошторис на проведення ремонтних робіт. За розрахунками кошторисної документації до витрат включено: будівельно-монтажні роботи, інші витрати та податок на додану вартість (а.с. 11). У судовому засіданні позивач зазначив, що ремонтні роботи у квартирі виконуються власними силами, тобто не юридичною особою, без відповідних офіційних договорів з підрядником. Тому із зазначеного кошторису слід виключити сплату податку на додану вартість та інші витрати які позивач сплачував би при проведенні робіт юридичною особою, які включені у кошторис, як такі, що є безпідставними. Тому суд використовує у розрахунку вартості майнових збитків локальний кошторис № 2-1-1 на загально будівельні роботи (по факту затоплення) ремонту квартири [ADDRESS] де згідно з розрахунками вартість лише будівельних матеріалів становить 398 грн. 54 коп. (а.с. 19, 20). Однак, позивач зазначив, що для ремонту стелі буде наймати спеціалістів, оскільки самостійно не впорається з даною роботою. Тому, на думку суду слід задовольнити позивачу суму заробітної плати за виконання ремонту стелі, що становить 483 грн., згідно Локального кошторису 2-1-1 (а.с. 17, 18). Загалом матеріальних збитків завдано на суму 881 грн. 54 коп. (вісімсот вісімдесят одна грн. 54 коп.). З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 51 грн. та 120 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

Outcome: partial