Jurisdiction: civil
Date: 2011-11-27 00:00:00

[PERSON] звернувся із позовом до [PERSON], [PERSON] і СТ Природа садівничого обєднання Трудовик села Рожни Броварського району Київської області, третя особа: [PERSON] про визнання протоколу зборів про виключення із членів товариства незаконним, визнання свідоцтв про право власності на земельні ділянки недійсними, зобовязання прийняти в члени садівничого товариства та зобовязання знести побудовані споруди. Позивач зазначав, що згідно рішення Київського облвиконкому від 17 березня 1980 року за № 160 за ініціативою робітників працюючих в державному комітеті Української РСР по охороні природи, Українському філіалі Всесоюзного інституту сільськогосподарських аерофотогеодезичних пошуків та Українському відділі державного науково-дослідного інституту земельних ресурсів добровільно обєднались в садівницьке товариство під назвою Природа за адресою: село Рожни, Броварського району Київської області відповідно до протоколу загальних зборів МК профспілок від 02.02.1981 року з метою організації колективного садівництва. Згідно Протоколу № 1 від 11.02.1981 року його батька [PERSON] було прийнято до членів СТ Природа та надано садову ділянку № 5 у розмірі 500 кв.м. за адресою: с. Рожни Броварського району Київської області. 04.04.1992 року [PERSON] помер. Після його смерті спадкоємцем за законом стала його дружина [PERSON], яка фактично прийняла в своє управління та розпорядження майно померлого, згідно ст. 1963 ЦК УРСР. Вона доглядала за земельною ділянкою, продовжувала обробляти та сплачувати платежі, ставши членом вищевказаного садівницького товариства. Через погіршення стану здоровя останній платіж було здійснено в 1997 році. 10 квітня 2007 року [PERSON] померла, після смерті якої позивач розпочав прийняття спадщини. Як зясувалось, спірна земельна ділянка не була приватизована [PERSON] Позивач звернувся із заявою до СТ Природа з приводу переоформлення земельної ділянки в порядку спадкування 22.09.2007 року на підставі Статуту дачного садівничого товариства, яким передбачено, що позивач, як спадкоємець має першочергове право вступу в члени товариства. Голова правління СТ Природа [PERSON] листом від 29.09.2007 року відмовила в прийнятті до членів СТ Природа, в звязку з тим, що його родину згідно протоколу № 9 загальних зборів СТ Природа від 08.08.1999 року виключено з членів вищезазначеного товариства, а їх ділянка розділена навпіл між сусідами [PERSON] та [PERSON] Проте, про даний протокол позивача не було повідомлено. Також у вступній частині протоколу і розділі порядку денного не зазначено питання про виключення із членів товариства матері позивача. Вся сімя не може бути членом товариства. На час виключення із товариства 08.08.1999 рік, один із членів сімї [PERSON] помер. Не зазначено скільки членів проголосували за виключення та всі опитані особи не брали участі у вищевказаних зборах і не приймали рішення про виключення його матері з членів садівницького товариства Природа. Також представнику позивача було надано протокол № 3 від 20.06.2009 року та повідомлено про незаконні дії [PERSON] та [PERSON] про присвоєння земельної ділянки та зловживанням положенням, коли печатки СТ Природа знаходились у них. На підставі вищевказаних рішень зборів відповідачі незаконно приватизували дану ділянку і користуються нею. Посилаючись на викладене, позивач просив визнати протокол № 9 від 08.08.1999 року зборів СТПрирода недійсним, визнавши за ним право користування земельною ділянкою № 5 СТ Природа у розмірі 500 кв.м. за адресою: Київська область, Броварський район, с. Рожни, вул. Центральна, 34. Визнати свідоцтва про приватизацію земельної ділянки № 5 СТ Природа у розмірі 500 кв.м. за адресою: Київська область, Броварський район, с. Рожни, вул. Центральна, 34 видані [PERSON] та [PERSON] недійсним. Зобовязати [PERSON] знести за свій рахунок навіс та паркан, а [PERSON] сарай та паркан. Зобовязати СТ Природа прийняти позивача в члени товариства, як спадкоємця колишнього члена товариства. Всі витрати покласти на відповідачів. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні позовним вимогам, просив задовольнити позов в повному обсязі. В судовому засіданні відповідач [PERSON] і його представник [PERSON] та представник відповідача [PERSON] позовні вимоги не визнали, пояснили, що коли отримували земельні ділянки, то [PERSON] насадив на ній кілька дерев та кущів, але навідувався дуже рідко. Ні дружини [PERSON], ні сина [PERSON] вони ніколи не бачили. З 1989-1990 року [PERSON] зовсім перестав приїжджати. Вони не раз звертались до правління товариства [PERSON] вирішити дане питання та викликати [PERSON], щоб привести свою ділянку у належний стан. В звязку з тим, що [PERSON] ніяк не відреагував, [PERSON] та [PERSON] в 1997 році була подана заява до правління СТ Природа з проханням посприяти в освоюванні її власником [PERSON] або надати по ? частині ділянки кожному з них. З 08.05.1997 року по 08.08.1999 року ніхто із сімї [PERSON] на ділянці не зявлявся, ці питання обговорювались на загальних зборах. В звязку з тим, що всі вимоги СТ Природа [PERSON] були проігноровані, тільки з 08.08.1999 року за ініціативою правління СТ Природа на загальних зборах більшістю голосів було прийнято рішення про виключення з членів СТ Природа [PERSON] та надання по ? частини ділянки в користування [PERSON] і [PERSON] з вимогою погасити заборгованість за [PERSON] за три роки та освоїти ділянку на протязі року. Після масової приватизації земельних ділянок, [PERSON] та [PERSON] приватизувала свої ділянки. Просять застосувати строк позовної давності та враховувати саме з 07 квітня 1992 року, з дня смерті [PERSON], а сплив позовної давності вважати підставою для відмови у позові. В судовому засіданні третя особа [PERSON] пояснила, що загальні збори від 08 серпня 1999 року не проводилися, в протоколі розписувалась вона. Виключили [PERSON] з членів товариства у 1999 році. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він був сторонам свідком по дачі. У 90-х роках до нього звернулась сімя [PERSON] і повідомили, що були збори з приводу виключення [PERSON] з членів товариства. [PERSON] на протязі багатьох років не зявлявся на ділянку. На зборах не був присутнім, так як був постійно у відрядженнях. Підписував протокол зборів. Господарів земельної ділянки ніколи не бачив. [PERSON] не обробляв земельну ділянку. З текстом протоколу був ознайомлений, підписів було приблизно біля 30-ти. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що збори були приблизно у 1997 році біля земельної ділянки [PERSON], на зборах було приблизно 35 чоловік. Було прийнято рішення про надання земельної ділянки [PERSON] та [PERSON]. На зборах був присутнім. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що з 1986 року земельна ділянка сусіда [PERSON] не оброблялась. Приблизно в 1997 року були збори про позбавлення [PERSON] земельної ділянки. На зборах був присутнім. [PERSON] ніколи не бачив. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що земельні ділянки для СТ Природа надавались підприємствам, відомствам, а потім обирались особи, яким надавались земельні ділянки. [PERSON] також було надано земельну ділянку на якій він посадив дерева. Відповідно до статут ділянка вважалась освоєною. Колектив СТ складає 50 чоловік, статут затверджений держкомприродою. Підстав для того, щоб забрати земельну ділянку немає. Загальні збори СТ Природа від 08 серпня 1999 року не проводилися. Підпис підроблений, так як на зборах він не був присутнім. Не памятає коли саме в останній раз бачив [PERSON]. На зборах, де вирішувалось питання про виключення [PERSON] з членів товариства не був присутнім. Судом встановлено, що [PERSON] помер 07 квітня 1992 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-БК № 034915 (а.с.22). Відповідно до протоколу № 9 загальних зборів СТ Природа від 08.08.1999 року [PERSON] було виключено з членів вищезазначеного товариства, а його ділянка поділена по ? частині між відповідачами [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Згідно листа від 29.09.2007 року [PERSON] відмовлено у прийнятті в члени СТ Природа та повідомлено про виключення із членів СТ Природа його сімї, а ділянку розділено між сусідами [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). Відповідно до ст.256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно зі ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Статтею 261 ЦК України визначено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. В судовому засіданні представник позивача [PERSON], суду пояснив, що позивачу [PERSON], та його представнику в вересні 2007 року було відомо про виключення його батька [PERSON] з членів СТ Природа відповідно до протоколу №9 загальних зборів членів СТ Природа від 08.08.1999 р., тому строк, протягом якого позивач мав право звернутися до суду з такою вимогою сплив 29 вересня 2010 р., а позовна заява подана до суду 08.06.2011 р. Відповідно до ч. 3, 4 ст.267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові». За таких обставин суд приходить до обгрунтованого всиновку про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed