Jurisdiction: civil
Date: 2011-04-18 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про поновлення на роботі та виплату за час вимушеного прогулу і відшкодування власником або уповноваженим органом моральної шкоди в якій просить суд поновити її на посаді майстра виробництва філії TOB «МіК» молочний комплекс «Карпатські луки». Стягнути з TOB «МіК» на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 29 квітня 2010 року до дня поновлення на роботі, завдану їй моральну (немайнову) шкоду у сумі 5000 (п'ять тисяч) гривень, судові витрати та визнати незаконним, укладений між нею та адміністрацією філії TOB «МіК» молочний комплекс «Карпатські луки», договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. Свій позов мотивує тим, що з 01 лютого 2008 року відповідно до наказу № 2-к прийнята на роботу майстром виробництва на філію TOB «МіК» молочний комплекс «Карпатські луки». 29 квітня 2010 року наказом № 41 від 27.04.2010 року звільнена з роботи згідно ст. 41 п.2 КЗпП України у зв'язку з втратою довіри. Звільнено з роботи на підставі ст. 41 п.2 КЗпП України, тобто винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові кошти або товарні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір'я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу, вважає незаконним та безпідставним, так як звільнення проведено з грубим порушенням законодавства України про працю. Пунктом 28 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 року № 9 (із змінами, внесеними Постановами Пленуму Верховного Суду України № 4 від 01.04.94 р., № 18 від 26.10.95 р., № 15 від 25.05.98 р.) пояснюється, що звільнення працівника з підстав за втратою довіри суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові кошти, або товарні цінності вчинив умисно чи необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довіри. Безпосереднє обслуговуванням грошових і товарних цінностей є їх прийняття, збереження, транспортування, розподіл тощо. Ключові слова, що відображають розуміння безпосереднього обслуговування грошових та товарних цінностей - це «прийняття» і «збереження». Звідси можна зробити висновок про те, що до кола працівників, які безпосередньо обслуговують грошові і товарні цінності відносяться особи, які їх приймають і зберігають. Майстер виробництва до таких осіб не належить. Звільнення у зв'язку з втратою довір'я до працівника на підставі п. 2 ст. 41 КЗпП України може мати місце при вчиненні ним винних незаконних дій, незалежно від форми їх вчинення (навмисно чи з необережності), провина працівника має бути доведена власником або уповноваженим ним органом фактами та об'єктивними обставинами, що свідчать про винні дії працівника (наприклад: нестача довірених йому цінностей; безвідповідальне, халатне ставлення до своїх трудових обов'язків; крадіжки; привласнення матеріальних цінностей та інших). Адміністрація підприємства безпідставно підозрює її у причетності до факту нестачі товарів, які виявленні 12 квітня 2010 року в ході проведеної ревізії. На її пропозиції провести службову перевірку по факту нестачі на підприємстві чи звернутись із відповідними заявами до правоохоронних органів про вчинення крадіжок на підприємстві, адміністрація не відреагувала. Вважає, що вказана нестача товарних цінностей виникла у зв'язку з неналежним їх зберіганням, так як товарні цінності зберігалися на складі не пристосованому для зберігання продуктів, бо склад перебуває у ветхому стані та має підвищену вологість, в ньому перебуває велика кількість мишей; готова продукція зберігалася прямо на підлозі в коридорах та підсобних приміщеннях, до яких був вільний доступ працівників підприємства; облік продукції та її витрати велися неналежним чином. Відповідно до п.100 розділу «Трудове право» положень Правових позицій Верховного Суду України щодо розгляду судом окремих категорій цивільних справ, за п. 2 ст. 41 КЗпП України трудовий договір може бути розірвано з ініціативи власника або уповноваженого ним органу тільки з працівниками, які безпосередньо обслуговують грошові або товарні цінності. Приводом для звільнення може бути вчинення таким працівником умисних або необережних дій, що дають право роботодавцю підстави для втрати до нього довір'я. Зокрема, це може бути порушення працівником правил проведення операцій із матеріальними цінностями, а не сам факт недостачі останніх. Таким чином, відповідач звільнив її без законної на те підстави, а тому відповідно до положень ст.235 КЗпП України зобов'язаний поновити її на попередній роботі та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу. Всупереч «Переліку посад і робіт, які заміщаються або виконуються робітниками, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, які були передані їм для збереження, обробки, продажу (відпуску), перевезення, застосування у процесі виробництва» затвердженого постановою Державного комітету СРСР з праці і соціальних питаннях та ВЦРПС від 28.12.1977 р. за № 447/24 (із змінами від 14.09.1981 р.), який продовжує діяти в Україні і по цей час, так як у ньому відсутня посада майстра виробництва, адміністрацією підприємства з нею укладений договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, який не мала права укладати. І лише, 03 березня 2010 року, тобто за місяць до початку проведення ревізії, адміністрацією підприємства укладено договір про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність. Працівники, які мають колективну (бригадну) матеріальну відповідальність, можуть бути звільнені за утратою довір'я, якщо встановлена їх конкретна вина до нестачі закріплених за бригадою цінностей або вчиненні дій, які дають підстави для утрати до них довір'я. Крім цього, відповідно до ст.47 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган зобов'язаний у день звільнення працівника з ініціативи власника, що було зроблено у даному випадку, провести з ним повний розрахунок, видати трудову книжку та копію наказу про звільнення. Але відповідач грубо порушуючи зазначені норми та вимоги законодавства України про працю, видав трудову книжку тільки через тиждень, а копію наказу про звільнення - не видав і по сьогоднішній день. За весь час роботи вона не мала жодного дисциплінарного стягнення, успішно справлялася з роботою, свої обов'язки виконувала сумлінно. Незаконне звільнення з роботи призвело до втрати нею нормальних життєвих зв'язків і вимагає додаткових зусиль для організації свого життя, а саме: раптово опинившись без роботи та сталого заробітку, не може гідно утримувати сім'ю, оплачувати комунальні послуги. Крім цього, заплямована її честь та гідність, оскільки безпідставно перед трудовим колективом підприємства її виставлено винуватцем виявленої нестачі товарів, тобто на неї вказано як на крадія та злочинця без будь-яких на те доказів. Вказаними діями їй завдана моральна шкода, яку вона оцінює у 5000 (п'ять тисяч) гривень. Відповідно до ст.237 -1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків та вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. В судовому засіданні позивачка [PERSON], яка була допитана також як свідок позовні вимоги підтримала повністю, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та просить суд їх задоволити. Також доповнила, що вона підписувала договір про повну матеріальну відповідальність за збереження майна та продукції, а також визнала те, що вона була затримана охороною підприємства за крадіжку молока згущеного, через що її були перевели на нижчу посаду на прийомщика молока терміном на один місяць. Молоко брала в звязку із скрутними сімейними обставинами. Представник відповідача [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки згідно довіреності [PERSON], представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю Мік згідно довіреності [PERSON] і [PERSON] та представник третьої особи директора [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські Луки [PERSON] [PERSON], які були допитані також як свідки позов не визнали про що подали заперечення, які маються в матеріалах справи, а також суду пояснили, що [PERSON] була прийнята на підприємство 01 лютого 2008 року на посаду майстра виробництва ТзОВ «МіК». У відповідності до посадових обов'язків вона повинна була здійснювати облік поступаючої продукції, знати розрахунок нормалізації молока, внесення цукрового сиропу та жиру, при виробництві молочних продуктів регулювати температурні режими, забезпечувати оптимальні режими використання обладнання, слідкувати за технологічними процесами виробництва та зберігання ввірених їй матеріальних цінностей, визначати готовність продукту, приймати участь з маркіровці затареної продукції, її відгрузці та оформленні необхідної документації, керувати процесом виробництва, вести облік витрат сировини. Проте вказані посадові обов'язки вона виконувала не сумлінно та не в повній мірі, допускала халатне відношення до своєї безпосередньої роботи. Під час її роботи були зафіксований факт крадіжки, зокрема 01.04.2009 року було видано наказ про накладення штрафних санкцій у вигляді стягнення у розмірі 10% від заробітної плати за березень 2009 року за спроби виносу продукту згущеного без відповідних документів. 06 лютого 2010 року була проведена ревізія на складах. В результаті ревізії була виявлена недостача. З пояснень отриманих від [PERSON], було встановлено факти халатного відношення до своїх обов'язків, в результаті чого її під розпис була винесена догана від 11.02.2010 року. Дана міра дисциплінарного впливу не вплинула на безвідповідальне відношення [PERSON] до своїх посадових обов'язків, результатом чого було відсторонення від виконання робіт з 10 квітня 2010 року. Після аналізу всіх фактів порушень, враховуючи розмір втрат для підприємства котрі виникли внаслідок халатного та безвідповідального відношення [PERSON] на ввірених їй ділянках роботи керівництво прийняло рішення звільнити її на основі положень п. 2 ст. 41 КзПП. Зокрема при прийнятті даного рішення були враховані наступні факти: 1.) [PERSON] була матеріально відповідальною особою оскільки виконувала роботи безпосередньо пов'язані з обробкою переданих їй під звіт товарних цінностей та використовувала їх в процесі виробництва. 2.) Отримана для роботи сировина видавалась [PERSON] під звіт, за рухом та збереженням сировини і продукції нею повинен був вестись чіткий облік та контроль. 3.) Свою роботу як майстер виробництва виконувала халатно, та безвідповідально відносилась до своїх трудових обов'язків. Зокрема до ведення обліку отриманої, переданої та збереженої сировини для виробництва 4.) Своїми діями вона призвела до виникнення нестач, невмотивованої порчі ввірених їй матеріальних цінностей, створювала завдання матеріальної шкоди для підприємства. 5.) Помилки при заповнені рапортів, невмотивовані та не підтверджені залишки ввірених матеріальних цінностей на виробництві дали їм підстави зробити висновок, що подальше залишення [PERSON] на роботі з обслуговуванням матеріальних цінностей може призвести до втрати ввірених матеріальних цінностей. 6.) [PERSON] неякісно та недостовірно заповняла рапорти. Зокрема нею не зазначались, або корегувались, або викривлялись данні про фактичні залишки сировини на підприємстві. Ця незаконна практика була прийнята майстрами виробництва давно. Завдяки невірному відображенню залишків сировини маскувались фактичні втрати. Про характер цих втрат, котрі в результаті призвели до недостачі, [PERSON], та іншими майстрами не повідомлялось. Було посилання на те, що причиною недостач є неправильне зберігання. Проте в результаті співставлення фактів, пояснень та фактичних даних отриманих в результаті службових розслідувань встановлено що дані недостачі виникли власне на виробництві та були наслідком халатного та безвідповідального відношення до виконуваної роботи майстрів виробництва загалом та [PERSON] зокрема. 7.) Як матеріально-відповідальна особа [PERSON] нехтувала та порушувала правила та порядок роботи з матеріальними цінностями. Так з показів комірників було встановлено, що майстрами виробництва отримана сировина не переважується і приймається тільки по етикеткам (фактично безобліково). Таке відношення до роботи з матеріальними цінностями призвело до невмотивованого збільшення залишків та безконтрольних втрат на виробництві, викривлення бухгалтерських даних в порівнянні з фактичними об'ємами. 8.) У відповідності до договору про повну матеріальну відповідальність [PERSON] повинна була дбайливо ставитись до переданих їй матеріальних цінностей та вживати заходів до попередження збитків. Проте знаючи про факти втрат на виробництві вона не приймала жодних мір до їх мінімізації та щодо належного інформування керівництва про них. Крім того свідомо знаючи про можливі втрати внаслідок недотримання технологічних процесів систематично халатно зневажувала такими загрозами та не приймала мір щодо їх уникнення. Зокрема допускала безобліковий злив суміші утвореної внаслідок розривів в котлах. 9.) В порушення договору про повну матеріальну відповідальність своєчасно не повідомляла керівництво про всі обставини, що загрожують збереженню ввірених їй матеріальних цінностей. 10.) 3 порушенням обов'язків котрі [PERSON] взяла на себе по договору про повну матеріальну відповідальність халатно вела облік, складування та передачу рештків ввірених їй матеріальних цінностей, неякісно складала звіти рух цінностей. 11.) При аналізі рапортів наданих [PERSON] за період з жовтня 2009 року по грудень 2009 року виявлена недостача при поверненні продукції на склад котрий виник внаслідок неповної передачі отриманої сировини по результатам змін. Зокрема станом на 30.11.10 р. встановлений факт неповернення на склад та відсутність в переробці на виробництві отриманої проте не зданої сировини загальним об'ємом 5 581.6 кг. 12.) Були встановлені факти неправильного та неналежного фасування готової продукції. Не дотримувались температурні режими при заповнені тари готовою сировиною, зливалась занадто гаряча продукція, що в майбутньому створювало проблеми з зберіганням. 1З.) Передача ввірених матеріальних цінностей відбувалась по маркіровці, без переважування, здача продукції комірникам відбувалась без присутності усіх матеріально відповідальних осіб. Зваживши на всі описані факти порушень посадових обов'язків, договору про повну матеріальну відповідальністьта правил внутрішнього трудового розпорядку, попередні дисциплінарні стягнення, врахувавши їх систематичність, тяжкість наслідків котрі вони спричинили, зокрема величину матеріальних втрат, відсутність чітких та реалістичних пояснень встановленим ревізією недостачам, фактичне признання своєї вини та халатної поведінки, ними було прийняте рішення про звільнення [PERSON] з підприємства на підставі положень п. 2 ст. 41 КзПП України з формулюванням: «За втрату довіри». Свідки [PERSON], яка працювала на даному підприємстві комірником, [PERSON], яка працювала на даному підприємстві комірником, [PERSON], яка працювала на даному підприємстві майстром зміни та [PERSON], яка працювала на даному підприємстві завідуючою виробництвом, а згодом була переведена на майстра, дали аналогічні покази та суду пояснили, що вони теж були звільнені з даного підприємства за втрату довіри в звязку з недостачею на даному підприємтсві. [PERSON] відповідала своїй займаній посаді і слідкувала за технологічним процесом виробництва. Зміна передавалась від одного майстра до іншого, який здавав зміну і який приймав зміну, а також в присутності бухгалтера та охоронця по накладним, а також вони складали рапорти. Бувало так, що після заповнення рапорта видавалася додатково продукція і тоді вони вписували в цей рапорт кількість виданої продукції. Вони постійно знімали показники по ємкості залишку продукції. Вівся технологічний журнал для запису процесу виробництва. Продукція зберігалась на складах, а також і в коридорі приміщення, так як не було де її зберігати. Вони неодноразово зверталися до технолога з питаням про те, що нехватало плівки та тари для виготовленої продукції. Молока привозилось багато і вони не встигали його переробляти. Дана недостача в розмірі 25 тон., склалася не з її та їхньої вини, а з вини бухгалтерії. Комплексна ревізія по виявленню недостачі на підприємстві тривала декілька днів. Оцінивши докази по справі суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з таких підстав. Судом встановлено, що наказом № 2к від 01.02.2008 р. [PERSON] була прийнята на постійну роботу майстра виробництва у [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки з 11 лютого 2008 р.. Протоколом № 2 від 11.02.2010р. про проведення атестації на підприємстві члени атестаційної комісії постановили, що [PERSON] відповідає, посаді яку займає. [PERSON] наказу № 41 від 27.04.2010 р. про звільнення [PERSON] із роботи вбачається, що вона звільнена з 29 квітня 2010 р. з посади майтра зміни, за ст. 41 п.2 КЗпПУ, у звязку із втратою довіря до неї. Відповідно до ст. 36 ч.1 п.4 КЗпПУ, однією із підстав припинення трудового договору є розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41 КЗпПУ). Розірвання трудового договору із працівником за ст. 41 ч.1 п.2 КЗпПУ, тобто за вчинення винних дій працівником, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довіря до нього з боку власника або уповноваженого ним органу, є однією із додаткових підстав розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов. У відповідності до посадових обовязків майстра виробництва [PERSON] повинна була здійснювати облік поступаючої продукції, знати розрахунок нормалізації молока, внесення цукрового сиропу та жиру, при виробництві молочних продуктів регулювати температурні режими, забезпечувати оптимальні режими використання обладнання, слідкувати за технологічними процесами виробництва та зберігання ввірених їй матеріальних цінностей, визначати готовність продукту, приймати участь з маркіровці затареної продукції, її відгрузці та оформленні необхідної документації, керувати процесом виробництва, вести облік витрат сировини. [PERSON] від 09.02.2010 р. складеного ревізійною комісією виявалено недостачу по продукту згущеному в кількості 23880,16 кг. та вказано недоліки у роботі майтрів, а саме в рапорті на переробку (уварку) продукту згущеного відображати залишок на початок та кінець зміни, своєчасно розробляти норми на витрати сировини для виготовлення продукції та її пакування з обовязковими підтвердженням авктами контрольних перевірок та обовязковим затвердженням директором та інші недоліки в роботі майстрів виробництва. У відповідності до Розрахунку погашення заборгованості матеріально-відповідальними особами за виявленої недостачі товарно-матеріальних цінностей при проведенні інвентаризації на складі готової продукції та на виробництві згідно наказів № 35а від 11.04.2010 року та № 35б від 12.04.2010 року станом на 29.04.2010 року, загальна сума недостачі 347157 грн. 95 коп.. Відповідно до ст.29 КЗпП України [PERSON] було ознайомлено з посадовою інструкцією майстра виробництва. Відповідно ст.139 КЗпП України, працівники зобовязані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни. Відповідно ст.141 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників. [PERSON] ст.142 КЗпП України, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборного органу первинної профспілкової організації на основі типових правил. [PERSON] Положення про [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки, Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю Мік та Правил внутрішнього трудового розпорядку [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки, визначені основні обовязки товариства та предмет їхньої діяльності, а згідно Технологічної інструкції по виробництву продукту молочного згущеного, якою вони керуються під час виробництва даного продукту, визначено технологію виробництва продукту молочного згущеного з цукром вареного «Іриска» згідно з ТУ У 15,5-30632100-011:005. З листа [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки за № 203 від 11.10.2010 р. вбачається, що на філії профспілки немає. З характеристики [PERSON], виданої директором [PERSON] видно, що [PERSON] з 01.02.2008 р. працювала майстром виробництва. За час роботи показала себе грамотною, відповідальною, виконавчою, але мякою, під падаючою під вплив колег. У колективі урівноважена, доброзичлива. З особової картки [PERSON] вбачається, що вона прийнята на посаду майстра виробництва, в якій вона розписалася, що у умовами праці та правилами трудового розпорядку ознайомлена. Також долучено довідку про її доходи за листопад 2009 по квітень 2010р.. З наказу № 32 КЛ від 26.04.2010 р. Про реорганізацію філіалу ТОВ мік МК Карпатські Луки видно, що керівництво молочним колмплексом Карпатські Луки покладаються на директора ТОВ Мік [PERSON]. До матеріалів справи долучено Договір про повну матеріальну відповідальність [PERSON] від 01.02.2008р., лист звернення засновників МК Карпатські Луки до колективу з приводу виявленої нестачі молока згущеного, Протокол загальних зборів матеріаль-відповідальних осіб до складу яких входила [PERSON] від 16.04.2010р. де на загальних зборах [PERSON] виступила та повідомила про те, що комірники виявили крадіжки ковбас з ящиків, мішків, які знаходились не складах та на цей момент вона згідна з погіршеністю та недостачею про що розписалася в протоколі зборів. В службовій записці від 02.07.2009р., 17.08.2009 р. [PERSON] вказує, що вона немає де зберігати продукт молочний згущений і вони змушені його складати в цукровому складі на полиці в 5-6 рядів, нижні ряди тріскають і течуть з приводу чого терміново потрібно приймати міри. Та з приводу чого вона зверталася в інспекцію праці, та її адресу Територіальна інспекція праці надіслала лист за № 698 від 27.07.2010 р., де вказано, що в ході перевірки даного підприємства виявлені порушення втимог чинного трудового законодавства., а також відносно винних осіб складений протокол про притягнення до адміністративної відповідальності по ч.1 ст. 41 КУпАП. З листа Трускавецької міської санітарно-епідеміологічної станції за № 92/02 від 25.01.2011 р. видно, що на адресу [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки по результатах обстежень та виявлених порушень скеровувались приписи на їх усунення та притягувалось до адміністративної відповідальності відповідальних на підприємстві осіб. [PERSON] від 11.07.2009 р. [PERSON] районної державної лабораторії ветеринарної медицини на запит адвоката [PERSON] повідомлено, що виробництво продукту молочного згущеного відповідали вимогам ТУ. З долучених до матеріалів справи рапортів та накладних складених та підписаних [PERSON]З та технолога підприємства вбачається, що в них маються дописання та виправлення видачі продукції після їх повного складання, зроблені як самою Гиряк, так і іншими особами. По даному факту [PERSON] в поясненні написала, що молоко і кефір списували по нормах, а насправді розрахунки вели у своїх записах і в голові, інакше не реально нормалізувати молоко високою жирністю. Відповідно більше базисного молока йшло на сепарацію щоб врівноважити дані у рапорті. Норми брали тільки по базисному молоці. Їм пояснили, що це неправильно тільки тепер під час перевірки. Якби їм пояснили раніше, то вони би рапорти вели за правилами. Що підтверджується також звіреною таблицею рапортів [PERSON], відомістю по товарам на складах та залишком продукта молочного згущеного і цеху не зданого на склад в кількості 2561,1 кг. станом на 01.11.2009 р.. Підставою звільнення, зі слів представника відповідача, стало порушення позивачкою своєї посадової інструкції та будучи матеріально відповідальною особою оскільки виконувала роботи безпосередньо пов'язані з обробкою переданих їй під звіт товарних цінностей та використовувала їх в процесі виробництва нехтувала та порушувала правила та порядок роботи з матеріальними цінностями, що призвело до невмотивованого збільшення залишків та безконтрольних втрат на виробництві, викривлення бухгалтерських даних в порівнянні з фактичними об'ємами. Відповідно до вимог ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи, зокрема, на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь в справі. Кожна сторона, згідно ст.10 цього ж Кодексу, повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обовязок доказування передбачений також і ст.60 ЦПК України. [PERSON] ч.2 п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 р. № 9 з подальшими змінами, суд не вправі визнати звільнення правильним, виходячи з обставин, з якими власник або уповноважений ним орган не повязували звільнення. Якщо обставинам, які стали підставою звільнення, в наказі (розпорядженні) дана неправильна юридична кваліфікація, суд може змінити формулювання причин звільнення і привести його у відповідність з чинним законодавством про працю. [PERSON] ч.2 п.28 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 р. № 9 з подальшими змінами, звільнення з підстав втрати довіря (п. 2 ст. 41 КЗпП) суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом тощо), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довіря (зокрема порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). При встановленні у передбаченому законом порядку факту вчинення працівниками розкрадання, хабарництва і інших корисливих правопорушень ці працівники можуть бути звільнені з підставі втрати довіря до них і у тому випадку, коли зазначені дії не повязані з їх роботою. На підставі вищевикладеного суд вважає, що звільнення позивачки за п.2 ст.41 КЗпП України за втратою довіря слід визнати незаконним та змінити формулювання причини звільнення на п.3 ст.40 КЗпП України в звязку зі систематичного невиконання працівником без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.\~\~ [PERSON] наказу за № 25 від 01.04.2009р., за спробу винести 300 гр. продукту згущеного без відповідних документів майстром виробництва [PERSON] утримати 10% із її заробітної плати за березень місяць. [PERSON] наказу за № 15 від 11.02.2010 р., за халатне відношення до своїх службових обовязків винесено сувору догану майстру виробництва [PERSON]. Відповідно до ч.3 ст.235 КЗпП України у разі визнання формулювання причини звільнення неправильним або таким, що не відповідає чинному законодавству, у випадках, коли це не тягне за собою поновлення працівника на роботі, орган, який розглядає трудовий спір, зобов'язаний змінити формулювання i вказати в рішенні причину звільнення у точній відповідності з формулюванням чинного законодавства та з посиланням на відповідну \~статтю (пункт) закону. Якщо неправильне формулювання причини звільнення в трудовій книжці перешкоджало працевлаштуванню працівника, орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу в порядку i на умовах, передбачених частиною другою цієї статті. Звільнення позивача із роботи було проведено з дотриманням вимог ч. 3 ст. 40 КЗпПУ, тобто в період його перебування на роботі. При звільнені позивачки [PERSON] дотримання вимог ст. 43 КЗпПУ, не застосовувалось, так як на [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки відсутній профспілковий комітет. Враховуючи вищенаведені обставини, перепровіривши матеріали справи, суд дійшов до переконання, що позивачка своїми доказами не довела та не переконала суд в достовірності обставин справи та обгрунтованості своїх вимог. В матеріалах справи відсутні будь-які належні докази з боку позивачки, що підтверджували би позовні вимоги та судом не здобуто таких доказів в судовому процесі, тобто встановлених джерел інформації, що має значення для справи, а їхні доводи лише грунтувалися на припущеннях. Таким чином, суд приходить до висновку про те, звільнення позивачки [PERSON] із роботи відбулось на законних підставах, а позовні вимоги є безпідставними і підлягають до часткового задоволення в частині зміни формулювання причини звільнення. Суд вважає, що позов в частині виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволенню не підлягає, оскільки позивачка не представила доказів перешкоджання її працевлаштуванню після звільнення за втратою довіря.\~\~

Outcome: partial