Jurisdiction: civil
Date: 2011-03-23 00:00:00

[PERSON] (надалі за текстом позивач 1) та [PERSON] (надалі за текстом позивач 2) звернулися до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом відповідач), третя особа комунальне підприємство «Галицьке» Подільської районної у місті [PERSON] (надалі за текстом третя особа), про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Зазначали, що проживають за адресою: [INFO] з 2003 року. Квартира належить на підставі договору міни на праві приватної власності в рівних долях. 24 серпня 2010 року біля 19 год. позивачем 2 було виявлено залиття квартири гарячою водою з квартири № 44, що вище поверхом, про що складено акт комісією КП «Галицьке» від 01.09.2010 року. На момент обстеження квартири позивачів 01.09.2010 року комісія виявила залиття стін та стелі в приміщеннях кімнати площею 16,3 кв. м., коридору 4,9 кв. м., та стелі в кухні площею 8,2 кв.м., внаслідок чого від поверхні стелі відшарувались шпалери, на стінках утворились руді плями, було відсутнє освітлення в приміщеннях ванни, санвузла та кухні, також виявлено пошкодження лінолеуму на підлозі в коридорі та кухні. З метою визначення вартості послуг, будівельних матеріалів та компенсації за завдану матеріальну шкоду квартири № 36, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Вишгородська, буд. 47-В, що зазнала збитків внаслідок залиття водою, субєктом оціночної діяльності ТОВ «Рента Груп» було проведено комплекс оцінюючих процедур. Відповідно до розрахунку вартості послуг та матеріалів, оцінювачем було підраховано площу, на яку необхідно провести відновлювальний ремонт приміщень з демонтажем старих матеріалів та встановлення нових: житлова кімната площею 16,3 кв.м., приміщення коридору 4,9 кв.м., кухня 8,2 кв.м, санвузол 0,8 кв.м., Загальною площею, на якій повністю підлягає відновленню оздобленню, становить 30,2 кв.м. Відповідно до висновку про вартість, ринкова вартість обєктів оцінки, а сам послуг і товарів, що становлять комплекс відновлювального ремонту складає 19 630 гривень. Позивачі судовому засіданні позовні вимоги підтримали повному обсязі та просили задовольнити. На виконання вимог ч. 3 ст. 122 Цивільно процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України), судом було направлено запит до органів реєстрації місця проживання фізичної особи, згідно отриманої відповіді відповідач зареєстрований за адресою: [INFO] (а.с. 18). Позивач та його представник в судовому засіданні заподіяні збитки та заявлений позов не визнали в повному обсязі. Третя особа, до початку розгляду справи по суті, подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності (а.с. 131) Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачів, представника позивача 1, представника відповідача та свідків, всебічно і повно зясувавши всі обставини справи, на яких ґрунтується позов, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову виходячи з наступних підстав. Судом установлено, що 24 серпня 2010 року біля 19 год. позивачем 2 було виявлено залиття квартири гарячою водою з квартири № 44, що вище поверхом, про що складено акт комісією КП «Галицьке» від 01.09.2010 року (а.с.6). З акту складеного третьою особою по справі, вбачається, що 22.08.2010 року о 17 год. 05 хв. від мешканців [ADDRESS] на ОДС КП «Галицьке» надійшла заявка про залиття їх квартири гарячою водою з верхнього поверху. О 17 год. 15 хв. диспетчером ОДС КП «Галицьке» заявка була передана в аварійну службу. При виїзді за вказаною адресою робітники аварійної служби відключили подачу холодного та гарячого водопостачання на будинок. 14.08.2010 року о 19 год. 15 хв. зявились мешканці квартири 44 й зясувалось, що залиття сталось з їх квартири. Заявок з квартири 44 на ОДС КП «Галицьке» про несправність сантехобладнання або прориву труб в їх квартирі не надходило. При відновлення 25.08.2010 року водопостачання в будинок працівниками КП «Галицьке», витоків води по стояку при цьому не виявлено. Отже комісія встановила, що залиття квартири 36 сталося по халатності мешканців кв. 44, при відключенні гарячої води на будинок не перекрили кран ГОП на кухні. На момент обстеження квартири позивача 1, 2 01.09.2010 року було виявлено залиття стін та стелі в приміщеннях кімнати площею 16,3 кв.м., коридору 4,9 кв.м., та стелі в кухні площею 8,2 кв.м., внаслідок чого від поверхні стелі відшарувались шпалери, на стінках утворились руді плями, було відсутнє освітлення в приміщеннях ванни, санвузла та кухні, також виявлено пошкодження лінолеуму на підлозі в коридорі та кухні. З метою визначення вартості послуг, будівельних матеріалів та компенсації за завдану матеріальну шкоду квартири № 36, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Вишгородська, буд. 47-В, що зазнала збитків внаслідок залиття водою, субєктом оціночної діяльності ТОВ «Рента Груп» було проведено комплекс оцінюючих процедур (а.с. 8-37). Відповідно до розрахунку вартості послуг та матеріалів, оцінювачем було підраховано площу, на яку необхідно провести відновлювальний ремонт приміщень з демонтажем старих матеріалів та встановлення нових: житлова кімната площею 16,3 кв.м., приміщення коридору 4,9 кв.м., кухня 8,2 кв.м, санвузол 0,8 кв.м., Загальною площею, на якій повністю підлягає відновленню оздобленню, становить 30,2 кв.м. Відповідно до висновку про вартість, ринкова вартість обєктів оцінки, а сам послуг і товарів, що становлять комплекс відновлювального ремонту складає 19 630 гривень. В судовому засіданні позивач 2 пояснив, що відповідач з самого початку не заперечував свою винність в залитті квартири та навіть погоджувався в добровільному порядку відшкодувати спричинену шкоду, однак надалі відмовився відшкодовувати спричинену шкоду. Крім того, факт залиття з вини відповідача квартири позивача 1, 2, на думку позивача 2, підтверджується і тим, що зі слів відповідача у її квартирі після залиття було відсутнє електропостачання. Таким чином, за жодних інших умов, тобто без наявності залиття водою з квартири № 44, не могло бути відсутнє електропостачання, оскільки електроживлення у квартирі відповідача здійснюється саме по підлозі. Представник відповідача надав суду письмові заперечення та пояснення згідно яких, 24.08.2010 року біля 12 год. 30 хв. відповідача зустріла коньсьєжка та повідомила, що у звязку з затопленням квартири на 4 поверсі необхідно оглянути квартиру 44. Біля 13 год. потрапивши до квартири, слідів води та затоплення не було, підлога, килими, меблі в коридорі, кімнаті, ванній, в туалеті та на кухні були сухими. Після чого відповідачка зателефонувала до диспетчера. Біля 20 год. 3 чоловіки з аварійної служби зайшли до квартири та все ретельно оглянули, однак слідів затоплення виявлено не було. Керівник бригади дав вказівку оглянути здвижку на гарячу воду будинку, крім цього відповідачку повідомили, що до неї претензій не має, при цьому зробивши помітку в журналі. На обґрунтування заперечень проти позову, відповідачем було долучено до справи заяву відповідача на адресу третьої особи по справі з відмітками про реєстрацію та три заяви на адресу третьої особи датовані 23, 24, 25.08.2010 року, без доказів направлення їх на адресу третьої особи. Дані заперечення спростовуються наявними у справі письмовими доказами та поясненнями сторін та свідка. Розрахунки позивача 1, 2 відповідачем та його представником спростовані не були. В судовому засіданні був допитаний свідок [PERSON], яка підтвердила факт залиття своєї квартири та квартири позивача 1, 2. Вказала, що відповідач зявилась значно пізніше та повідомила свідка про відсутність в неї електропостачання квартири. Свідок [PERSON] вказала, що залиття квартири сталось з вини відповідача, оскільки та не перекрила кран подачі гарячої води. Також, зазначила, що була свідком того, як відповідач пропонувала позивачам 850 гривень, як компенсації за спричинену шкоду. Позивач 1, 2 просили стягнути моральну шкоду, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що пошкодилося їхнє майно, а також, що внаслідок залиття квартири вони відчули стрес, дискомфорт, викликаний антисанітарним станом квартири, затхлим повітрям, підвищеною вологою, необхідністю проведення відновлювального ремонту. Позивачі вимушені нести додаткові витрати на відновлення свого помешкання, чим порушився їх звичайний спосіб життя та погіршився психологічний стан, а тому просили стягнути з відповідача на їх користь по 500 грн. кожному. Відповідно до ст. 22 Цивільного Кодексу України (надалі за текстом ЦК України) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до ст. 23 ЦК України відшкодування моральної шкоди, передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 1192 ЦК України встановлено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи всі обставини справи, суд приходить до висновку, що позивач 1, 2 не обґрунтували та не довели факт завдання їм моральної шкоди, належними та допустимими доказами, а наведене обґрунтування завдання моральної шкоди, скоріш за все підпадає під визначення непередбачених грошових витрат, а не обґрунтувань душевних страждань, яких позивачі могли зазнати у звязку із знищенням чи пошкодженням їх майна. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Враховуючи вищевикладене, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягає. На основі повно та всебічно зясованих обставин справи, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають частковому задоволенню, а з відповідача слід стягнути на користь позивача загальну суму спричинених збитків 19 630 (девятнадцять тисяч шістсот тридцять) гривень; Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати понесені позивачем 1, 2 у вигляді державного мита в розмірі 196 (сто девяносто шість) гривень 30 копійок та 120 (сто двадцять) гривень витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, підлягають стягненню з відповідача на користь позивачів. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial