Jurisdiction: civil
Date: 2010-11-17 00:00:00

У лютому 2010 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила суд виділити їй в натурі частку житлового будинку №89 по вул. Кірова Броварського району Київської області з надвірними будівлями та визначити порядок користування земельною ділянкою, на якій розташовано будинок з надвірними будівлями. Після проведення судової будівельно-технічної експертизи уточнила позовні вимоги і просила виділити їй в натурі в житловому будинку кухню площею 10,9 кв.м, позначену цифрами 2-3, вітальню площею 21 кв.м, позначену цифрами 2-1, житлову кімнату площею 8,2 кв.м, позначену цифрами 2-2, сарай Б, погріб Г, вбиральню Д та частину огорожі в межах розташування належної їй на праві користування частини земельної ділянки, а відповідачці [PERSON] - веранду площею 17,2 кв.м, позначену цифрами 1-1, кухню площею 17,4 кв.м, позначену цифрами 1-2, ванну площею 2,4 кв.м, позначену цифрами 1-3, житлову кімнату площею 8,2 кв.м, позначену цифрами 1-4, житлову кімнату площею 19,0 кв.м, позначену цифрами 1-5, колодязь К та частину огорожі в межах належної відповідачці на праві користування частини земельної ділянки, а також просила суд зизначити порядок користування земельною ділянкою, виділивши їй згідно Висновку судової будівельно-технічної експертизи як другому співвласнику, а відповідачці - як першому співвласнику по 1/2 частині земельної ділянки - кожній по 955 кв.м Обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначила, що вони з відповідачкою успадкували в рівних частинах житловий будинок з надвірними будівлями після смерті матері [PERSON], яка померла 12 грудня 1993 року. Будинок знаходиться на неприватизованій земельній ділянці площею 0,191 га. Згідно технічного паспорту на будинок, він складається з двох квартир: відповідачка займає приміщення, позначені цифрами 1-1,1-2,1-3,1-4,1-5 загальною площею 64,2 кв.м, позивачка - приміщення, позначені цифрами 2-1,2-2, 2-3, загальною площею 40,9 кв.м. Погріб використовує позивачка, а інші надвірні будівлі використовуються позивачкою та відповідачкою спільно. Вказала у позовній заяві, що відповідачка використовує у домоволодінні більшу частину, ніж її ідеальна частка у праві власності на будинок. Вважає неможливим подальше спільне користування надвірними будівлями і подвір'ям, оскільки [PERSON] не бажає підтримувати у належному лані і ремонтувати надвірні будівлі, у зв'язку з чим вони руйнуються, смітить у дворі, виливає помиї за сарай на сторону позивачки, без згоди позивачки підключається до її електрощита для освітлення і обігріву сараю, у 2007 році продала з погребу належну позивачці картоплю, збирає для власних потреб урожай з ділянки, яку обробляє позивачка. У жовтні 2009 року чоловік відповідачки проник у належну позивачці частину будинку, у зв'язку з чим вона зверталася до міліції з відповідною заявою. Посилаючись на ст. 364 ЦК України, просила виділити в натурі частину житлового будинку і надвірних будівель, та визначити порядок користування земельною ділянкою площею 0,191 га, враховуючи, що на підставі ст. 30 Земельного кодексу України в редакції від 13.03.1992р. до них з відповідачкою перейшло право користування землею пропорційно часткам у праві власності на будинок. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримала, надала пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Додатково просила суд врахувати, що успадкувавши садибу після смерті матері, сторони по справі за взаємною домовленістю обрали собі ті частини будинку, якими користуються нині. При цьому, як вбачається з розрахунку Броварського БТІ від 09.11.1998р., приміщення 2-1, 2-2, 2-3, сарай, погріб, 1/2 частина вбиральні і огорожі складають 49/100 частин домоволодіння, а приміщення 1-1,1-2,1-3,1-4,1-5, колодязь та Vi частина огорожі і вбиральні складають 51/100 частину домоволодіння. Відповідачці добре відомо, що вона користується часткою більшою, ніж їй належить на праві власності, їй такий стан речей вигідний, тому нічого змінювати вона не бажає. Просила суд позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що такий варіант розподілу домоволодіння, про який просить позивач, порушує права відповідача, відповідач позбавляється своєї частки у праві власності на сарай, погріб та вбиральню. Зазначив, що можливе виділення часток кожному співвласнику, при якому надвірні будівлі будуть у власності кожної із сторін - по 1/2 частині. Пояснив, що хоч відповідачка і не доглядає за надвірними будівлями, але коли суд реально розділить її з сестрою, вона буде знати, що це її частка і буде належно доглядати, ремонтувати. Вказав, що експерт у Висновку оцінив надвірні будівлі набагато дешевше, ніж оцінка БТІ згідно технічного паспорту від 11.09.2009р., тому позивач реально отримує при такому виділі більшу частку. Не погодився з Висновком судової будівельно-технічної експертизи від 07.10.2010 року, тому що експертом не запропоновано декілька варіантів розподілу будинку з надвірними будівлями між двома співвласниками, у зв'язку з чим надав письмове клопотання про проведення додаткової експертизи, а в судовому засіданні просив суд призначити повторну експертизу, проведення якої доручити іншій експертній установі. Просив відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог. Третя особа по справі - Руднянська сільська рада про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, просили слухати справу без участі представника сільської ради. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, свідка з боку позивачки [PERSON], експерта [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини: Житловий будинок з надвірними будівлями: сарай, вбиральня, погріб, колодязь, огорожа, що знаходиться в с.Рудня Броварського району Київської області по вул. Кірова,89, належить на праві спільної часткової власності в рівних частинах позивачці [PERSON] та відповідачці [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON]) [PERSON], що посвідчується Свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим 27 липня 1996 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Попович JI.C., зареєстрованим в реєстрі нотконтори за №3455 і зареєстрованим в Броварському БТІ 02.08.1996р. (а.с.10). Право власності відповідачки на вказаний об'єкт нерухомості зареєстровано на дошлюбне прізвище - [PERSON]. Земельна ділянка, на якій розташовано будинок з надвірними будівлями не приватизована, площа складає 0,191га (а.с.19). Як вбачається з технічного паспорту на житловий будинок, площа будинку становить 104,3 кв.м, будинок складається з двох квартир, що мають відокремлені виходи: перша квартира загальною площею 64,2 кв.м, в тому числі веранда 1-1 площею 17,2 кв.м, кухня 1-2 площею 17,4 кв.м, ванна 1-3 площею 2,4 кв.м, житлова 1-4 площею 8,2 кв.м, житлова 1-5 площею 19,0 кв.м, друга квартира - загальною площею 40,1 кв.м, в тому числі житлова 2-1 площею 21,0 кв.м, житлова 2-2 площею 8,2 кв.м, кухня 2-3 площею 10,9 кв.м (а.с. 11-17). З пояснень сторін встановлено, що квартирою площею 60,4 кв.м користується відповідачка з сім'єю, квартирою площею 40,1 кв.м - позивачка з сім'єю. За змістом ст.ст. 356,358,364 Цивільного кодексу України, власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно з ч.1 ст. 30 Земельного кодексу України в редакції від 13.03.1992 року, що був чинним на момент набуття позивачкою та відповідачкою права власності на спірний будинок з надвірними будівлями у порядк спадкування за законом після смерті матері [PERSON], при переході права власності на будівлю і споруду разом з цими об'єктами переходить у розмірах, передбачених ст.67 цього Кодексу, і право власності або право користування земельною ділянкою без зміни її цільового призначення. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] за взаємною згодою не можуть визначити порядок володіння та користування :пірним будинком з надвірними будівлями та порядок користування земельною ділянкою, тому [PERSON] звернулася до суду. Свідок з боку позивачки [PERSON] пояснила суду, що є сусідкою позивачки та відповідачки, постійно проживає в селі Рудня. їй відомо, що після смерті матері сторони за взаємною згодою вирішили, яка частина будинку і надвірних будівель кому дістанеться, домовлялися, що у кожного буде свій окремий двір. Відповідачка сама обрала собі такий варіант, проти чкого зараз заперечує. Повідомила суду, що [PERSON] не доглядає за господарськими будівлями, не ремонтує їх, все це робить [PERSON], із- за чого у них постійні конфлікти. Господарства, тобто худоби і птиці відповідачка не тримає. Син відповідачки схильний до крадіжок, тому позивачка хоче відділитися і почувати себе безпечно. Згідно з Висновком судової будівельно-технічної експертизи від 07.10.2010 року №23-06/170-10 (а.с.48-58) можливо виділити в натурі в житловому будинку співвласнику будинку [PERSON] кухню 2-3 площею 10,9кв.м, вітальню 2-1 площею 21,0 кв.м, житлову кімнату 2-2 площею 8,2 кв.м, сарай Б, погріб Г, вбиральню Д та частину огорожі в межах належної їй на праві користування частини земельної ділянки, а [PERSON] - веранду 1-1 площею 17,2 кв.м, кухню 1-2 площею 17,4 кв.м, ванну 1-3 площею 2,4 кв.м, житлову 1-4 площею 8,2 кв.м, житлову 1-5 площею 19,0 кв.м, колодязь К та частину огорожі в межах земельної ділянки, що належить на праві користування відповідачці, та визначити порядок користування земельною ділянкою між сторонами. Допитаний в судовому засіданні у порядку ч.2 ст.147 ЦПК України експерт [PERSON] надав усні пояснення з приводу висновку, в яких зазначив, що ним запропоновано варіант поділу будинку між співвласниками та варіант визначення порядку користування земельною ділянкою відповідно до питань, які були поставлені ухвалою суду на вирішення експертизи. Теоретично, можуть бути запропоновані і інші варіанти, але будинок старий, і можуть виникнути технічні ускладнення, окрім того, інші варіанти потребуватимуть замовлення, виготовлення і погодження відповідних проектів, дозволів, перебудови, тобто є затратними як по коштах так і по часу. Визначаючи порядок користування земельною ділянкою, він виходив з визначення приквартирної земельною ділянки і розташування на землі будинку і надвірних будівель. На письмове запитання представника позивача, експерт [PERSON] пояснив, що площа забудови у 133,3 кв.м включає в себе власне житловий будинок та площу, обмежену фундаментом, але при визначенні варіанту поділу будинку до уваги бралася площа, вказана у паспорті БТІ. Суд приходить до висновку, що позивачу [PERSON] слід виділити в житловому будинку з надвірними будівлями приміщення і надвірні будівлі згідно Висновку судової будівельно-технічної експертизи від 07.10.2010р. №23-06/170-10, складеним Державним підприємством «Київська обласна багатопрофільна лабораторія науково-дослідного експертно- криміналістичного центру», як другому співвласнику і визначити порядок користування земельною ділянкою за варіантом, запропонованим Висновком. При цьому судом враховується факт неприязних стосунків між позивачкою і відповідачкою, тому недоцільно залишати у спільній частковій власності господарські будівлі у вигляді сараю, погребу і вбиральні, а відповідно у спільному користуванні частину земельної ділянки. З огляду на наявність погребу у веранді відповідачки і ванної у її частині будинку, а також ту обставину, що відповідачка не тримає птиці і худоби, виділ позивачці погребу, сараю і вбиральні не завдає істотної шкоди інтересам відповідачки. Суд приймає до уваги також те, що при такому варіанті частка нерухомого майна, яка виділяється відповідачці, є більшою, ніж її ідеальна частка у праві власності на спірний будинок з господарськими будівлями.

Outcome: approved