Jurisdiction: civil
Date: 2011-03-20 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про поновлення на роботі, проведенні доплат до посадвого окладу та за роботу в нічний час, оплату за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди в якій просить суд визнати накази № 29 КЛ від 9.04.2010 року про відсторонення її від роботи та № 40 від 27.04.2010 року про звільнення її з роботи незаконними та скасувати. Поновити її на роботі на посаді майстра виробництва філії ТзОВ «МіК» молочний комплекс «Карпатські Луки» м. Трускавця. Стягнути з відповідачів в її користь 900 гривень недоплаченого їй за березень-квітень 2010 року посадового окладу, 250 гривень неоплаченої їй роботи в нічний час за березень-квітень 2010 року та невиплачених святкових за 5 квітня 2010 р. в сумі 80 грн., середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 квітня 2010 року до дня поновлення її на роботі, моральну шкоду в сумі 2000 гривень та понесені нею витрати за надання правової допомоги в сумі 700 гривень. Свій позов мотивує тим, що 11 червня 2008 року вона була прийнята на посаду головного технолога філії ТзОВ «МіК» молочний комплекс «Карпатські Луки», що розташоване по вул. Стебницькій м. Трускавця. В її функціональні обовязки входило виробництво якісної молочної продукції (продукт молочник згущений, масло, сметана, сир, молоко, інші молочні вироби). Готова продукція здавалася на склад готової продукції і йшла в реалізацію. За зберігання продукції відповідальними були інші посадові особи філії ТзОВ «МіК». 27 березня 2010 року наказом по філії її перевели на посаду майстра виробництва, де вона з 27 березня по 11 квітня працювала позмінно, виходячи на роботу в нічні зміни. Всього пропрацювала шість нічних змін (27.03.2010 р., 30.03.2010 р.,2.04.2010 р., 5.04.2010 р.. 8.04. 2010 р , 11.04. 2010 р.) при посадовому окладі 2000 гривень. 5 квітня 2010 року був вихідний день, однак вона була на роботі і їй повинні були заплатити в подвійному розмірі, що адміністрацією не було зроблено. 13 квітня 2010 року її ознайомили з наказом № 29 КЛ від 9 квітня 2010 року про відсторонення її та інших майстрів від роботи з 10 квітня за підписом директора [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські Луки [PERSON]. 27 квітня 2010 року керівництво ТзОВ «МіК» за підписом директора [PERSON] видало наказ № 40 про звільнення її з посади майстра зміни згідно ст. 41 ЗУ з 29 квітня 2010 року в зв»язку з втратою довіри. З наказом її було ознайомлено 29 квітня 2010 року. На роботі вона не працює з 13 квітня 2010 року. Вважає своє звільнення незаконним. Їй відомо, що в лютому місяці по філії молочного комплексу Карпатські Луки проводилася ревізія, якою було виявлено недостачу готової продукції, що в подальшому послужило підставою для переведення її з посади головного технолога на посаду майстра виробництва, відсторонення від цієї посади і звільнення. До недостачі продукції на складі вона не має жодного відношення, так як зберігання продукції не входило в її посадові обовязки, тому переконана, що її незаконно звільнено з роботи. На даний час, після її звільнення, їй не оплачено роботу в нічний час (шість робочих змін) в сумі, не виплачено 600 гривень різниці в посадовому окладі за березень 2010 року (посадовий оклад був 2000 гривень а їй виплатили лише 1400 гривень, мотивуючи це зміною в штатному розкладі). Незаконним звільненням з роботи їй причинено моральну шкоду, яку вона оцінює в сумі 2000 гривень. Адже вона постійно добросовісно відносилася до виконання своїх обовязків по роботі, керівництво жодних претензій до неї не мало, стягнення на неї не накладалися. Відсторонення від роботи і подальше звільнення просто приголомшило її. Такою несправедливістю вона була глибоко вражена, отримала душевний стрес, що відбилося на стані здоровя, вона втратила спокій, порушився сон, стала нервовою, що позначилося на її стосунках з членами сімї. В судовому засіданні позивачка [PERSON], яка була допитана також як свідок позовні вимоги підтримала повністю, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та просить суд їх задоволити. Також доповнила, що вона підписувала договір про повну матеріальну відповідальність за збереження майна та продукції. В судовому засіданні долучила до матеріалів справи «[PERSON] расхода и предельно допустимых потерь сырья при производстве сгущенного молока с сахаром» та «Приказ от 23.11.1987 г. за № 873 «Об утверждении [PERSON] расхода сырья при производстве сгущенного молока с сахаром»», якими вона керувалася при виконанні своїх службових обовязків та які дійсні на даний час. Представник відповідача [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки згідно довіреності [PERSON], представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю Мік згідно довіреності [PERSON] та представник третьої особи директора [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські Луки [PERSON] [PERSON] які були допитані також як свідки позов не визнали про що подали заперечення, які маються в матеріалах справи, а також суду пояснили, що [PERSON] була прийнята на підприємство 11 червня 2008 року на посаду головного технолога філії ТзОВ «МіК» молочний комплекс «Карпатські луки». У відповідності до посадових обовязків вона повинна була забезпечувати дотримання тех нологічного процесу виробництва на підприємстві, розробку технологічної документації, контроль роботи майстрів виробництва, чіткість та правильність дотримання ними заведених на підприємстві процедур. Проте вказані посадові обовязки [PERSON] виконувала не сумлінно та не в повній мірі, допускала халатне відношення до своєї безпосередньої роботи. 06 лютого 2010 року була проведена ревізія на складах. В результаті ревізії була виявлена недостача. З пояснень отриманих від [PERSON]М, було встановлено факти халатного відношення до своїх обовязків, в результаті чого її під розпис була винесена догана. За грубе порушення технологічних процесів їй була винесена догана від 01.03.2010 року. Проте дані міри дисциплінарного впливу не вплинули на халатне відношення [PERSON] своїх посадових обовязків. Внаслідок чого вона була переведена на посаду майстра виробництва з 27 березня 2010 року. Проте і з обовязками майстра виробництва не справлялась, результатом чого було відсторонення від виконання від роботи з 10 квітня 2010 року. Після аналізу всіх фактів порушень, враховуючи розмір втрат для підприємства котрі виникли внаслідок халатного та безвідповідального відношення [PERSON] на ввірених їй ділянках роботи керівництво прийняло рішення звільнити її на основі положень п. 2 ст. 41 КзПП. Зокрема при прийнятті даного рішення були враховані наступні факти: Як головний технолог [PERSON] повинна була розробити технологічну документацію на всю номенклатуру продукції котре виробляло підприємство (п. 2.1.7. Посадової інструкції Головного технолога). Проте дана документація не була розроблена для виробництва вареного згущеного молока, хоча можливість та статистичні данні для її розрахунку [PERSON]М, мала в потрібному обємі. Зокрема не були розраховані та впроваджені норми втрат при варці згущеного молока. Відсутність даного показника давала можливість бездокументарно та за повної відсутності звітності списувати можливі втрати виробництва. На даний момент не можливо встановити реальні та приписані втрати. Проте не належний їх облік призвів до накопичення їхньої величини результатом якої зокрема стали недостачі котрі були встановлені в результаті ревізій на підприємстві. В порушення п 2.2.3 посадової інструкції головного технолога [PERSON] не розраховувала коефіцієнтів завантаженості ввіреного їй устаткування. Що в результаті призвело до невмотивованого та надмірного накопичення залишків сировини на виробництві. Дані про залишки відображались в рапортах майстрів виробництва. Контроль за чіткістю та відповідністю заповнення останніх був покладений на [PERSON] Зокрема на виробництві регулярно нагромаджувалась сировина, хоча [PERSON] знала про відсутність безпосередньо в виробничих приміщеннях умов для зберігання сировини. Не зважаючи на невикористанні залишки зі складів додатково затребувались нові партії сировини для переробки. Внаслідок даних халатних дій сировина в виробничих приміщеннях зберігалась не у відповідності до встановлених норм та наражалась на порчу. Збільшення залишків на виробництві давало можливість їх безоблікового використання, що в свою чергу призвело до недостачі виявленої в результаті ревізії та задокументовано в звіті про залишки на складах готової продукції виявлена недостача в розмірі 36,4 т. саме на виробництві. В порушення п. 2.2.6 посадової інструкції головного технолога [PERSON] не пропонувала жодних заходів щодо запобігання та усунення браку, зниження матеріаломісткості продукції. Зокрема не слідкувала за якістю сировини котра передавалась на виробництво. Не контролювала терміни придатності. Чітко знаючи про факти розриву пакувальної тари при варці згущеного молока не приймала відповідних дій для мінімізації даних втрат, розробки відповідних температурних режимів роботи котлів котрі б зменшували дані втрати. Не вела контроль за даними втратами. У відповідності до п. 3.1 Посадової інструкції [PERSON]М, мала контролювати роботу майстрів виробництва. Але даний котроль був формальним та допускалось безвідповідальне відношення до нього. Зокрема не перевірялись та аналізувались рапорти майстрів виробництва, особливо в розрізі залишків на виробництві, що призвело до їх викривлення та не відповідності між задокументованими даними та фактичною наявністю. Результатом чого стала виявлена недостача в розмірі 36.4 т. залишків на виробництві та надлишків в розмірі 12,143 т. на складі готової продукції. При переведені на посаду майстра виробництва порушення в роботі [PERSON] не припинились. Так було встановлено наступні факти: [PERSON] була матеріально відповідальною особою оскільки виконувала роботи безпосередньо повязані з обробкою переданих їй під звіт товарних цінностей та використовувала їх в процесі виробництва. Отримана для роботи сировина видавалась [PERSON] сировина видавалась їй під звіт, за рухом та збереженням сировини і продукції нею повинен був вестись чіткий облік та контроль. Свою роботу як майстер виробництва виконувала халатно, та безвідповідально відносилась до своїх трудових обовязків. Зокрема до ведення обліку отриманої, переданої та збереженої сировини для виробництва. Своїми діями вона призвела до виникнення нестач, невмотивованої порчі ввірених їй матеріальних цінностей. Крім того своїми діями вона створювала завдання матеріальної шкоди для підприємства. Помилки при заповнені рапортів, невмотивовані та не підтверджені залишки ввірених матеріальних цінностей на виробництві дали їм підстави зробити висновок, що подальше залишення [PERSON] на роботі з обслуговуванням матеріальних цінностей може призвести до втрати ввірених матеріальних цінностей. [PERSON] неякісно та недостовірно заповняла рапорти. Зокрема нею не зазначались, або корегувались, або викривлялись данні про фактичні залишки сировини на підприємстві. Ця незаконна практика була прийнята майстрами виробництва давно. Завдяки невірному відображенню залишків сировини маскувались фактичні втрати. Про характер цих втрат, котрі в результаті призвели до недостачі, [PERSON]М, та іншими майстрами не повідомлялось. Було посилання на те, що причиною недостач є неправильне зберігання. Проте в результаті співставлення фактів, пояснень та фактичних даних отриманих в результаті службових розслідувань встановлено що дані недостачі виникли власне на виробництві та були наслідком халатного та безвідповідального відношення до виконуваної роботи майстрів виробництва в загальному та [PERSON] зокрема. Як матеріально-відповідальна особа [PERSON] нехтувала та порушувала правила та порядок роботи з матеріальними цінностями. Так з показів комірників було встановлено, що майстрами виробництва отримана сировина не переважується і приймається тільки по етикеткам (фактично безобліково). Таке відношення до роботи з матеріальними цінностями призвело до збільшення безконтрольних витрат на виробництві, викривлення бухгалтерських даних в порівнянні з фактичними обємами. Зваживши на всі описані факти порушень, врахувавши їх систематичність, тяжкість наслідків котрі вони спричинили, зокрема величину матеріальних втрат, відсутність чітких та реалістичних пояснень встановленим ревізією недостачам, фактичне признання своєї вини та халатної поведінки, ними було прийняте рішення про звільнення [PERSON] з підприємства на підставі положень п. 2 ст. 41 КзПП України з формулюванням: «За втрату довіри». Свідки [PERSON], яка працювала на даному підприємстві комірником, [PERSON], яка працювала на даному підприємстві комірником, [PERSON], яка працювала на даному підприємстві майстром зміни та [PERSON], яка працювала на даному підприємстві майстром зміни, дали аналогічні покази та суду пояснили, що вони теж були звільнені з даного підприємства за втрату довіри в звязку з недостачею на даному підприємтсві. [PERSON] відповідала своїй займаній посаді і слідкувала за процесом виготовлення продукції та відповідала за технологічний процес виробництва. Зміна передавалась майстром, який здавав зміну і який приймав зміну, а також в присутності бухгалтера та охоронця. Вони постійно знімали показники по ємкості залишку продукції. Вівся технологічний журнал для запису процесу виробництва. Продукція зберігалась на складах, а також і в коридорі приміщення, так як не було де її зберігати. Вони неодноразово зверталися до технолога з питаням про те, що нехватало плівки та тари для виготовленої продукції. Молока привозилось багато і вони не встигали його переробляти. Дана недостача в розмірі 25 тон., склалася не з її та їхньої вини, а з вини бухгалтерії. Свідок [PERSON], яка працювала головним бухгалтером на даному підприємстві, суду повідомила, що на даний час вона там не працює і звільнена за згодою сторін. Накази про створення комісії для здійснення перевірки виносить директор, вона видає тільки розпорядження. Після перевірки тай взагалі всі дані, які є на підприємстві вона відправляє на головне підприємство для того, щоб вони бачили, що робиться у них на філії. База даних в компютері не може дати помилку по даних, а якщо б було внесено помилкові дані то вона б все рівно вилізла. Вона постійно подає в податкову інспекцію декларації і якщо вилізали якісь помилки чи уточнюючі дані необхідно було внести то вона подавала доповнюючу декларацію.Наприклад поміняли назву покупця. [PERSON], які маються пр и матеріалах справи є правдиві і відповідають дійсності. Майстер, який передає зміну повинен вказувати перехідний залишок продукції. Також вони мали вчасно складати рапорти в яких висвітлювати цифри продукції, залишку і т.ін. На підставі рапортів дані вносились в накладні, а так як рапорти майстрами зміни подавалися із запізненням в тиждень в звязку з їхньою халатністю, то і в накладних вносились зміни. Оцінивши докази по справі суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення з таких підстав. Судом встановлено, що наказом № 33/1к від 11.06.2008 р. [PERSON] була прийнята на постійну роботу головним технологом у [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки з 11 червня 2008 р.. Відповідно до наказу № 27/1к від 26.03.2010 року [PERSON] переведена з посади головного технолога на посаду майстра виробництва, де працювала до часу відсторонення її від роботи до 10 квітня 2010 р. у відповідності до наказу № 29 КЛ від 09.04.2010 р.. [PERSON] наказу № 40 від 27.04.2010 р. про звільнення [PERSON] із роботи вбачається, що вона звільнена з 29 квітня 2010 р. з посади майтра зміни, за ст. 41 п.2 КЗпПУ, у звязку із втратою довіря до неї. Відповідно до ст. 36 ч.1 п.4 КЗпПУ, однією із підстав припинення трудового договору є розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41 КЗпПУ). Розірвання трудового договору із працівником за ст. 41 ч.1 п.2 КЗпПУ, тобто за вчинення винних дій працівником, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довіря до нього з боку власника або уповноваженого ним органу, є однією із додаткових підстав розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов. У відповідності до посадових обовязків [PERSON] повинна була забезпечувати дотримання технологічного процесу виробництва на підприємстві, розробку технологічної документації, контроль роботи майстрів виробництва, чіткість та правильність дотримання ними заведених на підприємстві процедур. У відповідності до Розрахунку погашення заборгованості матеріально-відповідальними особами за виявленої недостачі товарно-матеріальних цінностей при проведенні інвентаризації на складі готової продукції та на виробництві згідно наказу № 35б від 12.04.2010 року станом на 29.04.2010 року, загальна сума недостачі 347157 грн. 95 коп.. [PERSON] від 29.04.2010 року [PERSON] відмовилась від підписання розрахунку недостачі. Відповідно до ст.29 КЗпП України [PERSON] було ознайомлено з посадовою інструкцією головного технолога, а згодом і з інструкцією майстра після її переведення. Відповідно ст.139 КЗпП України, працівники зобовязані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни. Відповідно ст.141 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників. [PERSON] ст.142 КЗпП України, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборного органу первинної профспілкової організації на основі типових правил. [PERSON] Положення про [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки та Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю Мік, визначені основні обовязки товариства та предмет їхньої діяльності. З листа [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки за № 203 від 11.10.2010 р. вбачається, що на філії профспілки немає. З характеристики [PERSON]М, виданої директором [PERSON] видно, що [PERSON] з 11.06.2008 р. працювала головним технологом, у звязку з невиконанням посадових обовязків переведена з 12.02.2010р.- технологом, з 01.03.2010р. за власним бажанням переведена майстром виробництва. За час роботи показала себе некваліфікаваним спеціалістом. До праці відносилась безініціативно, технолгічна документація велась неналежним чином, розпорядження директора та адміністрації виконувала невчасно. Знаючи технологічний процес не завжди дотримувалась нормативних інструкцій. Як керівник мягка, не тримала трудову дисципліну до підлеглих. З особової картки [PERSON] вбачається, що вона прийнята на посаду головного технолога. З наказу № 32 КЛ від 26.04.2010 р. Про реорганізацію філіалу ТОВ мік МК Карпатські Луки видно, що керівництво молочним колмплексом Карпатські Луки покладаються на директора ТОВ Мік [PERSON]. До матеріалів справи долучено Договірне зобовязання [PERSON], як головного технолога від 11.06.2008р., Договір про її повну матеріальну відповідальність від 07.06.2008р., лист звернення засновників МК Карпатські Луки до колективу з приводу виявленої нестачі молока згущеного, Протокол загальних зборів матеріаль-відповідальних осіб до складу яких входила [PERSON] від 16.04.2010р. Де на загальних зборах [PERSON] виступила та повідомила про те, що кількість втрат не можливо перерахувати. Продукцію, яку вдалося зберегти відправлялась на ополоски, брак продукт згущений. Та на цей момент вона згідна з погіршеністю та недостачею в 1,5 тонни та пропонує посилити контроль використання сировини на виготовлення продукції, економію зарахувати в рахунок відшкодування боргу, про що розписалася в протоколі зборів. А також долучено Довідку про заробітну плату [PERSON], довідку про її доходи за листопад 2009 по квітень 2010р., штатний розклад, табель використання робочого часу та протокол ознайомлення колективу з новим штатним розкладом. [PERSON] Наказу № 35а від 1.04. 2010 р. було створено комісію та проведено інвентаризацію готової продукції за результатами інвентаризації товарно-матеріальних цінностей № 94 від 01.12.2009 року виявалено 25 т. недостачі молока згущеного, про що [PERSON] розписалася, а також складено [PERSON] ревізії та відібрано пояснюючі записки від головного бухгалтера [PERSON], яка пояснила, що помилки в бухгалтерії вона не побачила. Бухгалтер [PERSON] вказала , що була виявлена недостача готової продукції згущеного молока на складі виробництва. [PERSON] в своєму поясненні вказала, що продукція виготовлялась у відповідності до методичних рекомендацій. Кількість повернутої та бракованої продукції, яка поверталася на виробництво фіксувалися в зошиті повернення кладовщика, так як у них не було великих обємів (де майстри розписувалися). З службового розслідування встановлено, що зберігання на складах велося не правильно. Продукція складувалася так, що неможливо було перерахувати наявність що знаходилась на складах. При відвантажені спочатку відгружалась свіжа продукція, а вироблена продукція раніше знаходилась на складах, таким чином втарачала свою якість, термін зберігання закінчувався. В службовій записці від 08.02.2010р. [PERSON] вказує, що за листопад і грудень місяць було перефасовано із бідонів у відра по 18 кг. (для варки) продукта згущеного в кількості 63 тони. Втрати на 1т. продукта складали 27, 5 кг.. загальні втрати за два місяці склали 1026, 5 кг. продукта молочного згущеного. В матеріалах справ маються пояснення [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які пояснили, що продукція зберігалася неналежним чином. [PERSON] підписалася в Договорі про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність від 01.03.2010р.. З Договору оренди приміщення від 03.08.2009р.з ПП [PERSON] та Договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність видно, що він надавав свої холодильники для зберігання молочної продукції, що також підтверджується [PERSON] здачі-приймання приміщення. З Договору суборенди приміщення від 18.08.2009р.з [PERSON] він надавав свої холодильники для зберігання продуктів харчування. З довідки за № 149 від 15.07.2010р. [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки видно, що станом на 15.07.2010р. на товаристві відсутня заборгованість по виплаті заробітної плати. З [PERSON] від 05.02.2010 р., 17.07.2009 р., 07.02.2010 р., 09.02.2010 р., 24.03.2010 р. , 25.03.2010 р., 19.03.2010 р., 20.03.2010 р., 17.03.2010 р., службових записок [PERSON] від 07.06.2009 р., 27.09.2009 р. та пояснюючих записок [PERSON] вбачається, що в звязку з не використаними пакетами для згущеного молока, постійно виникали втрати згущеного молока у великій кількості, яке зберігалося не в холодильниках, а на теплих складах, після чого необхідно знову його було переробляти, так як воно бухтить і протікає на підлогу. Під час інвентаризації було виявлено нестачу продукту молока згущеного в кількості 25 тон про що підписалися матеріально відповідальні особи в тому числі і [PERSON] . З листа Трускавецької міської санітарно-епідеміологічної станції за № 2139/02 від 09.12.2010 р. видно, що на адресу [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки по результатах обстежень та виявлених порушень скеровувались приписи на їх усунення та притягувалось до адміністративної відповідальності відповідальних на підприємстві осіб, так тричі притягувалась [PERSON]. [PERSON] районної державної лабораторії ветеринарної медицини на запит адвоката [PERSON] повідомлено, що виробництво продукту молочного згущеного відповідали вимогам ТУ. Підставою звільнення, зі слів представника відповідача, стало також порушення позивачкою пунктів 2.2.3, 2.2.6 та 3.1 своєї посадової інструкції. П. 2.2.3 посадової інструкції головного технолога [PERSON] не розраховувала коефіцієнтів завантаженості ввіреного їй устаткування. Що в результаті призвело до невмотивованого та надмірного накопичення залишків сировини на виробництві. П. 2.2.6 цієї інструкції, не пропонувала жодних заходів щодо запобігання та усунення браку, зниження матеріаломісткості продукції. Зокрема не слідкувала за якістю сировини котра передавалась на виробництво. Не контролювала терміни придатності. Чітко знаючи про факти розриву пакувальної тари при варці згущеного молока не приймала відповідних дій для мінімізації даних втрат, розробки відповідних температурних режимів роботи котлів котрі б зменшували дані втрати. Не вела контроль за даними втратами. Та п. 3.1 інструкції, мала контролювати роботу майстрів виробництва.\~Зокрема не перевірялись та аналізувались рапорти майстрів виробництва, особливо в розрізі залишків на виробництві, що призвело до їх викривлення та не відповідності між задокументованими даними та фактичною наявністю. Результатом чого стала виявлена недостача в розмірі 36.4 т. залишків на виробництві та надлишків в розмірі 12,143 т. на складі готової продукції. Відповідно до вимог ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи, зокрема, на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь в справі. Кожна сторона, згідно ст.10 цього ж Кодексу, повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обовязок доказування передбачений також і ст.60 ЦПК України. [PERSON] ч.2 п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 р. № 9 з подальшими змінами, суд не вправі визнати звільнення правильним, виходячи з обставин, з якими власник або уповноважений ним орган не повязували звільнення. Якщо обставинам, які стали підставою звільнення, в наказі (розпорядженні) дана неправильна юридична кваліфікація, суд може змінити формулювання причин звільнення і привести його у відповідність з чинним законодавством про працю. [PERSON] ч.2 п.28 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 р. № 9 з подальшими змінами, звільнення з підстав втрати довіря (п. 2 ст. 41 КЗпП) суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом тощо), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довіря (зокрема порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). При встановленні у передбаченому законом порядку факту вчинення працівниками розкрадання, хабарництва і інших корисливих правопорушень ці працівники можуть бути звільнені з підставі втрати довіря до них і у тому випадку, коли зазначені дії не повязані з їх роботою. На підставі вищевикладеного суд вважає, що звільнення позивачки за п.2 ст.41 КЗпП України за втратою довіря слід визнати незаконним та змінити формулювання причини звільнення на п.3 ст.40 КЗпП України в звязку зі систематичного невиконання працівником без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.\~\~ [PERSON] наказу за № 15 від 11.02.2010 р., за халатне відношення до своїх службових обовязків винесено сувору догану головному технологу [PERSON]. [PERSON] наказу за № 20-КЛ від 01.03.2010р., за грубе порушення зберігання масла вершкового, а саме за зберігання масла у приміщеннях з температурою вище 0 грудів, винесено догану технологу [PERSON]. [PERSON] наказу за № 44 від 27.04.2010р., за халатне відношення до своїх посадових обовязків майстру зміни [PERSON] премію за квітень місяць 2010 р. не нараховувати. Відповідно до ч.3 ст.235 КЗпП України у разі визнання формулювання причини звільнення неправильним або таким, що не відповідає чинному законодавству, у випадках, коли це не тягне за собою поновлення працівника на роботі, орган, який розглядає трудовий спір, зобов'язаний змінити формулювання i вказати в рішенні причину звільнення у точній відповідності з формулюванням чинного законодавства та з посиланням на відповідну \~статтю (пункт) закону. Якщо неправильне формулювання причини звільнення в трудовій книжці перешкоджало працевлаштуванню працівника, орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу в порядку i на умовах, передбачених частиною другою цієї статті. Звільнення позивача із роботи було проведено з дотриманням вимог ч. 3 ст. 40 КЗпПУ, тобто в період його перебування на роботі. При звільнені позивачки [PERSON] дотримання вимог ст. 43 КЗпПУ, не застосовувалось, так як на [PERSON] ТзОВ Мік молочний комплекс Карпатські луки відсутній профспілковий комітет. Враховуючи вищенаведені обставини, перепровіривши матеріали справи, суд дійшов до переконання, що позивачка своїми доказами не довела та не переконала суд в достовірності обставин справи та обгрунтованості своїх вимог. В матеріалах справи відсутні будь-які належні докази з боку позивачки, що підтверджували би позовні вимоги та судом не здобуто таких доказів в судовому процесі, тобто встановлених джерел інформації, що має значення для справи, а їхні доводи лише грунтувалися на припущеннях. Таким чином, суд приходить до висновку про те, звільнення позивачки [PERSON] із роботи відбулось на законних підставах, а позовні вимоги є безпідставними і підлягають до часткового задоволення в частині зміни формулювання причини звільнення. Суд вважає, що позов в частині виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволенню не підлягає, оскільки позивачка не представила доказів перешкоджання її працевлаштуванню після звільнення за втратою довіря.\~\~

Outcome: partial