Jurisdiction: civil
Date: 2010-12-22 00:00:00

В липні 2010 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просив суд стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 29885 грн. та моральну шкоду у розмірі 50000 грн., завдану внаслідок затоплення квартири; зобов`язати відповідача провести гідро - та звукоізоляцію у своїй квартирі та привести у відповідність до норм внутриквартирну систему водокористування; а також стягнути 1000 грн. вартості проведення експертизи, 308 грн. 50 коп. державного мита та витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу в розмірі 120 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що проживає в трикімнатній квартирі [ADDRESS] , а відповідачка проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] у тому ж будинку. 05 жовтня 2008 року відбулося залиття його квартири відповідачкою, внаслідок чого спричинена матеріальна шкода на загальну суму 29885 грн. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та посилаючись на обставини викладені в позов, просив позов задовольнити у повному обсязі. Відповідачка у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву позовні вимоги визнала частково, підтвердила факт затоплення квартири [ADDRESS] , яке сталося внаслідок виходу з ладу гнучкого шлангу до зливного бачка; зазначила, що з розміром матеріальної шкоди не згодна, просила суд призначити незалежну оцінку майна позивача та товарознавчу експертизу речей позивача. У судовому засіданні, яке відбулося 01 грудня 2010 року відповідачка відмовилася від зазначених клопотань, посилаючись на відсутність коштів на їх проведення. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, давши належну оцінку наданим доказам, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, в квартирі [ADDRESS] , яка знаходиться на балансі КП «ДЕЗ «Океан», мешкають [PERSON] (основний квартиронаймач), [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] 05 жовтня 2008 року відбулося залиття [ADDRESS] , що підтверджується актами від 05.10.2008 року, 06.10.2008 року, 09.10.2008 року та 05.03.2009 року. Крім того, факт затоплення зазначеної квартири був визнаний відповідачкою в судовому засіданні. Відповідно до Акту комісії від 06 жовтня 2008 року причиною пошкодження квартири [ADDRESS] є вихід з ладу гнучкого шлангу до зливного бачка у квартирі [ADDRESS] . Внаслідок затоплення вказана квартира отримала такі пошкодження: замокання стелі, стін, підлоги, відклеєння шпалер, тріщини у стінах, замкнення електрики, тощо. За висновками звіту про ринкову вартість шкоди завданої квартирі [ADDRESS] від 11 листопада 2008 року, проведеної приватним підприємством «Експерт Капітал», вартість матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття, складає 20870 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідачки 9015 грн. матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням речей, які знаходилися у квартирі (розрахунок суми наведений у позовній заяві). Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, враховуючи те, що залиття квартири позивача сталося внаслідок вини відповідача, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивачів в частині відшкодування матеріальної шкоди, визначеної висновками звіту про ринкову вартість шкоди завданої квартирі [ADDRESS] від 11 листопада 2008 року, проведеної приватним підприємством «Експерт Капітал», в сумі 20870 грн. Згідно з ч. З ст. 10, ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторони повинні довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог чи заперечень. Позивач не зміг надати суду доказів спричинення йому збитків у розмірі 9015 грн. за пошкодження речей які знаходились у квартирі у розумінні положень зазначених статей ЦПК України, а тому суд не знаходить підстав для їх задоволення. Крім того, відповідачка в порушення приписів зазначених статей не змогла довести суду щодо відсутності її вини у залитті квартири [ADDRESS] . Позивачу також завдано моральну шкоду, яку позивач оцінює в 50000 грн. посилаючись на те, що неодноразове затоплення його квартири відповідачкою, знищення та пошкодження його майна призвели до його душевних страждань. Згідно з ч. 1 ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. А у відповідності до п. З ч.2 ст. 23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 цієї статті. Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України (п.п. З, 9) № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема в моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивачі, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Приймаючи рішення про відшкодування моральної шкоди суд також враховує вимоги ст. 23 ЦК України, зокрема, те, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості та добросусідства, тому суд вважає, що завдана моральна шкода підлягає компенсації грошима в розмірі 2000 грн., і ця моральна шкода згідно зі ст. 23 ЦК України полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з противоправною поведінкою щодо неї самої. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені витрати на проведення експертизи у розмірі 1000 грн., державне мито у розмірі 236 грн. 08 коп. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу розмірі 91 грн. 83 коп., пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Ухвалюючи рішення, суд виходив із загальних засад цивільного судочинства: справедливості, добросовісності та розумності, зазначених у ст. З Цивільного кодексу України.

Outcome: partial