Jurisdiction: civil
Date: 2010-11-18 00:00:00

У січні 2010 року позивачка, [PERSON], звернулась до Приморського районного суду м. Маріуполя з позовом до відповідача, ВАТ Донецькобленерго в особі Приазовських електричних мереж, про стягнення незаконно нарахованих та раніше сплачених штрафних санкцій у розмірі 2165,11 грн.; суми витрат з придбання та установки додаткового обладнання у розмірі 4900,00 грн.; моральної шкоди у сумі 5000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивачка посилалась на неналежну якість електричної енергії, що ВАТ „Донецькобленерго постачає на її домоволодіння; квитанцію про сплату 2165,11 грн. та рішення комісії з розгляду актів № 765 від 01.09.2009 р. про донарахування неодооблікованої електричної енергії у сумі 2165,11 грн.; квитанцію про сплату вартості генератора у сумі 4900,00 грн.; талон на гарантійний ремонт стабілізатора. Відповідач, позов не визнав, надав заперечення про відсутність належних та припустимих доказів вчинення ним правопорушення, що виразилося у постачанні неякісної електричної енергії; відсутність доказів неправомірності складеного акту про порушення позивачкою Правил користування електричною енергією для населення; невірне визначення позивачкою предмету позову. У судовому засіданні 19 листопада 2010 року позивачка уточнила позовні вимоги, відмовилась від стягнення суми витрат з придбання та установки додаткового обладнання у розмірі 4900,00 грн.; моральної шкоди у сумі 5000,00 грн. та просила стягнути з відповідача лише незаконно нарахованих та раніше сплачених штрафних санкцій у розмірі 2165,11 грн. За приписами ч. 2 ст. 31 ЦПК України позивач має право протягом всього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, отже суд приймає до розгляду уточнені позовні вимоги. Представниками ВАТ «Донецькобленерго» був складений акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення позивачкою [PERSON], у якому зазначено, що з метою безоблікового користування електричною енергією у належному їй домоволодінні було облаштовано дообліковий вибір фаз. Квитанцією від 21.11.2009 року позивачкою нарахування за актом сплачені у повному обсязі у сумі 2165,11 грн. З порушенням [PERSON] не погоджується, зазначаючи, що дообліковий вибір фаз було змонтовано працівниками відповідача та використовувався він лише для підвищення якості електричної енергії, що подається на належне їй домоволодіння. У судовому засіданні позивачка [PERSON] підтримала позовні вимоги та просила стягнути з ВАТ «Донецькобленерго» в особі Приазовських електричних мереж сплачені нею раніше штрафні санкції у розмірі 2165,11 грн. На підтвердження позовних вимог [PERSON] посилалась на квитанцію про сплату нарахованого штрафу, докази про придбання нею обладнання для стабілізації напруги. Представник ВАТ «Донецькобленерго» юрисконсульт [PERSON] не визнала позовні вимоги, просила суд відмовити у їх задоволенні, посилаючись на хибність обраного способу захисту порушеного права та невідповідність заявлених вимог фактичним обставинам справи. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, надані докази і надавши їм оцінку в сукупності прийшов до висновку, що позов є необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що правовідносини між енергопостачальником та споживачем електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України Про електроенергетику, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою [PERSON] комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 року та іншими нормативними документами, які регулюють правовідносини у сфері електроенергетики. На підставі ст.15 Закону України Про електоенергетику від 16.10.1997р. № 575/97-ВР електроенергетика є галуззю промисловості України, державна політика в електроенергетиці базується на принципах забезпечення стабільного фінансування положення електроенергетики, а також відповідальності енергопостачальника і споживача. В разі порушення правил користування електричною енергією, заподіяна шкода розрахована енергопостачальною організацією у звязку з правилами в грошовому виражені, оцінюється як пряма шкода завдана інтересам держави. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживання електричної енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України. Позивачка [PERSON] мешкає у будинку 37 по провулку Лоцманському в м. Маріуполі, вона є споживачем електричної енергії та має особовий рахунок. Із зазначених позивачкою предмету та підстав позову вбачається, що предметом спору стало стягнення сплачених штрафних санкцій. Статтею 1 ЦПК України визначено, що загальним завданням цивільного судового провадження є розгляд та вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод або інтересів осіб. Статтею 4 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб способами, які визначені законами України. Відповідно до ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства; право на захист свого порушеного права має кожна особа, у випадку, коли воно не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Під способами захисту субєктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально - правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Способи захисту цивільних прав визначені ст. 16 ЦК України та можуть бути такими: визнання права; визнання угоди недійсною; припинення дії, що порушує право; поновлення положення, що існувало до порушення права; примусове виконання обовязку в натурі; зміна правовідносин; припинення правовідносин; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; компенсація моральної (немайнової) шкоди та ін. Абзацом 2 ч.2 ст. 16 ЦК України встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, встановленим договором або законом. Пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення встановлене, що у разі виявлення представниками енергопостачальника порушення споживачем вимог цих правил, в тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, на підставі якого енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом Нормою ч. 4 ст. 26 Закону України „Про електроенергетику передбачається, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕн. Згідно п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у випадках самовільного підключення до електричної мережі та споживання електричної енергії без приладу обліку. Позивачка не надала суду на розгляд доказів того, що дії енергопостачальника зі складання акту та нарахування вартості недооблікованої електричної енергії визнані неправомірними уповноваженим на те органом чи особою. Зі змісту позовної заяви також вбачається, що позивачка невірно визначила предмет позову. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 р. з наступними змінами та доповненнями, на підставі акту про порушення ПКЕЕн споживачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення. Розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснювався за тарифами, встановленими Постановами НКРЕ України для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення ПКЕЕн та в порядку, передбаченому Методикою. Борг, який виник у позивачки перед ВАТ «Донецькобленерго» по своїй суті є заборгованістю з оплати житлово-комунальних послуг, оскільки підставою для нарахування суми до сплати є порушення [PERSON] ПКЕЕн. Відповідно до [PERSON] комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) №05-34-11/2712 та листа НКРЕ №05-39-11/1649 вартість недоврахованої електричної енергії не може розглядатися як штраф, а кошти за недовраховану електричну енергію зараховуються постачальнику електричної енергії виключно на його поточний рахунок із спеціальним режимом використання. Ст. 15-1 «Закону про електроенергетику» передбачає порядок відкриття, використання та перерахування енергопостачальниками грошових коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання, виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії.

Outcome: dismissed