Jurisdiction: civil
Date: 2010-12-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], вказуючи, що відповідач, який є власником квартири, розташованої над квартирою позивача, 12 листопада 2009 року здійснив затоплення частини її квартири, а саме кімнати та коридору гарячою водою внаслідок халатного ставлення до обладнання тепло- та водопостачання, що призвело до прориву труби системи теплопостачання. Квартира позивача отримала пошкодження у вигляді намокання, подальшоїдеформації та просідання гіпсо картонної стелі, що призвело до її непридатності; намокання стін кімнати та коридору квартири; істотної зміни зовнішнього вигляду шпалер (пожовтіння і проява плям іржавого кольору) і відклеювання шпалер; проява жовтих плям на стелі коридору; намокання та пошкодження електропроводки в кімнаті; підвищення вологості в квартирі в цілому в результаті зволоження будматеріалів. Згідно кошторису вартості необхідних ремонтних робіт по відновленню квартири після затоплення розмір матеріальної шкоди складає 6997 (шість тисяч дев'ятсот дев'яності сім) гривен 18 копійок. Крім матеріальної шкоди, позивачці також було завдано і моральну шкоду, яку вона оцінила у 5800 (п'ять тисяч вісімсот) гривень. Заподіяння позивачці моральної шкоди проявилося в її душевних стражданнях, перенесених нею у зв'язку з пошкодженням її майна та вказаними вище наслідками. Позивач вказала, що незадовго до затоплення вона зробила капітальний ремонт квартири з використанням дорогих будівельних матеріалів, які в результаті затоплення намокли і, за прогнозами фахівців, з спливом нетривалого часу деформуються і прийдуть у непридатність. Оскільки електропроводка була пошкоджена, деякий час вона не мала можливості користуватися електрикою, перебуваючи у квартирі без світла. Таким чином, їй мимоволі доведеться заново переробляти ремонт квартири, що спричинить нові значні матеріальні витрати і незручності, пов'язані з проведенням ремонту. Позивач також стверджує, що у зв'язку із затопленням її квартири вона пережила сильний стрес. Вона змушена була вживати заходів по усуненню наслідків затоплення, викликати працівників Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» (далі по тексту рішення - КП ЖКС «Вузівський») для оформлення необхідної документації, що підтверджує факт затоплення квартири, переживати з приводу пошкодженого майна. Крім того, в квартирі після затоплення, постійно підвищена вологість повітря. Це все негативно позначилося на стані її здоров'я та самопочутті. Відповідач відмовився вирішити питання мирним шляхом, добровільно відшкодовувати заподіяну шкоду, тому позивач була змушена самостійно вживати заходи по відновленню порушеного права, що викликало психоемоційне напруження, хвилювання та переживання, наслідком чого стали зниження працездатності, оскільки її робота пов'язана з інтелектуально-творчою та наукової діяльністю. Крім того, для ліквідації наслідків затоплення та оформлення необхідних документів для підтвердження затоки вона змушена була регулярно відпрошуватися з роботи, що незадовільно вплинуло на оцінку її професійних якостей та ділової репутації. Позивач вважає, що ступінь завданої моральної шкоди також підсилюється систематичністю затоплень її квартири відповідачем (три рази за 6 місяців). За уточненими в процесі розгляду справи позовними вимогами представник позивача та позивач остаточно просили стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 7497 (сім тисяч чотириста дев'яносто сім) гривен 18 копійок, моральну шкоду у сумі 5800 (п'ять тисяч вісімсот) гривен та витрати на юридичну допомогу у сумі 1460 (одна тисяча чотириста шістдесят) гривен. Відповідач та представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, посилаючись на відсутність вини в затопленні квартири, від укладення мирової угоди відмовились. Представник третьої особи Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» позовні вимоги в частині причин затоплення, вини відповідача в його настанні та відшкодування матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири, підтримав. Вислухавши пояснення сторін, їх представників, дослідивши пояснення свідків та матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав: Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 26 травня 2009 року, завіреному приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Петровською Н.В., зареєстрованому в реєстрі за №588 позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідно до договору дарування квартири, укладеному 27 червня 2001 року, завіреному приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Коряченко А.А., зареєстрованому в реєстрі за №1416, відповідач є власником квартири [ADDRESS]. Правовідносини між сторонами виникли з приводу відшкодування шкоди, завданої затопленням квартири. В судовому засіданні встановлено, що 12 листопада 2009 року внаслідок прориву труби системи теплопостачання безпосередньо у квартирі відповідача, сталося затоплення квартири позивача, що розташована поверхом нижче. Суд вважає доведеним факт залиття квартири позивача та обставини вини відповідача, як власника квартири [NUMBER] у заподіянні збитків позивачу, як власнику квартири [NUMBER] через затоплення кімнати та коридору квартири, що підтверджується зібраними у справі доказами. Відповідно до Акту про факт заливу, складеного представниками КП «ЖКС «Вузівський» внаслідок звернення до них позивача з причини затоплення її квартири з квартири, що належить відповідачеві, зазначається, що причиною залиття є зношення труби зведення стояка та нижньої частини радіатора. Актом встановлено, що залиття квартири [NUMBER] з квартири [NUMBER] спричинило матеріальну шкоду: в кімнаті - намокання гіпсокартону, відклеювання шпалер, намокання електропроводки, в коридорі - жовті плями на стелі, відклеювання шпалер. Відповідно до кошторису будівельно-ремонтної організації «Апекс-Ко», в результаті затоплення квартири позивача відповідачем, сума матеріальних збитків складає 6997 (шість тисяч дев'ятсот дев'яносто сім) гривен 18 копійок. Свідок [PERSON] у письмовому поясненні, наданому суду, показав, що він працює сантехніком у КП «ЖКС «Вузівський». У середині листопада 2009 року його було викликано до квартири [NUMBER] з приводу затоплення. Виявилося, що вода текла з труби радіатора, розташованого безпосередньо у квартирі відповідача. Сантехніком було встановлено непридатність зазначеної труби для експлуатації. Свідок [PERSON] у письмовому поясненні показала, що вона проживає у сусідній квартирі на одному поверсі з квартирою позивача. Залиття квартири позивача, що сталося 12 листопада 2009 року, мало місце саме з квартири [NUMBER]. Свідок [PERSON] показала, що восени 2009 року взагалі мало місце декілька випадків затоплення квартири позивача з квартири відповідача, які їй довелося спостерігати. Свідок бачила, що позивач переживала з цього приводу та чула, як позивач скаржилася, що її новий капітальний ремонт суттєво страждає від таких затоплень. Свідок [PERSON] у письмовому поясненні показала, що вона проживає у сусідній квартирі на одному поверсі з квартирою позивача. Восени 2009 року мало місце декілька випадків затоплення квартири позивача з квартири відповідача, які їй довелося спостерігати. Свідок також безпосередньо бачила, наскільки позивач переживала з цього приводу та скаржилася, що її новий капітальний ремонт суттєво страждає від таких затоплень. У середині листопада 2009 року мало місце чергове, але більш масштабне затоплення квартири позивача, внаслідок чого вся квартира позивача та увесь тамбур було затоплено. Початок затоплення квартири позивача було встановлено свідком [PERSON] Свідок також показала, що вона разом із позивачем, сантехніком ЖЕК та наймачем квартири [NUMBER] піднялися до вказаної квартири та побачили, що вода ллється з труби, розташованої біля батареї у цій квартирі. Свідок [PERSON] у письмовому поясненні показав, що влітку 2009 року він надавав усні консультації позивачеві щодо проведення ремонтних робіт в її квартирі. При цьому позивач всіляко намагалася повідомити відповідача про свої наміри провести заміну труб теплопостачання у своїй квартирі. Відповідача через осіб, яким він дозволив проживання у квартирі (квартирантам), було заздалегідь повідомлено про заплановані ремонтні роботи у квартирі [NUMBER]. Не зважаючи на те, що позивач та його родина були повідомлені про намір позивача провести ремонтні роботи, вони відмовили позивачеві у проведенні спільного ремонту окремих елементів системи теплопостачання. Свідок також показав, що проведення ремонтних робіт у квартирі позивача відбувалося з відома та за активної участі представників КП «ЖКС «Вузівський», а також що затоплення квартири позивача мало системний характер та супроводжувалося активним спротивом з боку родини відповідача провести ремонтні роботи у системі водо- та теплопостачання. Свідок [PERSON] у своєму письмовому поясненні показав, що він працює сантехніком з 1995 року. У липні 2009 року він проводив ремонтні роботи у квартирі позивача. Ремонтні роботи були проведені з відома та за активної участі представників КП «ЖКС «Вузівський», які надавали консультації з питань ремонту. Позивач всіляко намагалася повідомити відповідача про свої наміри провести ремонтні роботи відповідача через квартирантів, яким він дозволив проживання у своїй квартирі. Відповідача було заздалегідь повідомлено про ремонтні роботи у квартирі [NUMBER]. Свідок [PERSON] особисто піднімався до відповідача та пропонував замінити старі труби тепло- та водопостачання спільно з позивачкою, проте позивач категорично відмовився. Свідок [PERSON] у своєму письмовому поясненні також показав, що при проведенні ремонту системи теплопостачання не застосовувалася будь-яка механічна сила. Суд бере до уваги копії листів із повідомленнями, що були надіслані позивачем на адресу відповідача, що свідчить про те, що позивач намагалася усіма доступними їй засобами зв'язатися із відповідачем для усунення причин систематичних затоплень та вирішення ситуації, що склалася. Відповідно до копії заяви позивача до Київського РВ ОМУ УМВС України в Одеській області, позивач зверталася до органів внутрішніх справ з метою встановлення місцезнаходження відповідача та усунення причин, які сприяють пошкодженню її майна внаслідок затоплень її квартири, і її звернення було розглянути посадовими особами органу внутрішніх справ. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 9 липня 2010 року за клопотанням представника відповідача була призначена судова будівельно-технічна експертиза, на розгляд якої в тому числі поставлені питання: 1) про причини заливу квартири позивача; 2) про ушкодження, які були заподіяні квартирі позивача в результаті заливу; 3) про вартість проведення ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача. Відповідно до ч.3 ст.53 ЦПК України експерт зобов'язаний з'явитися за викликом суду, провести повне дослідження і дати обґрунтований та об'єктивний письмовий висновок на задані йому питання, а у разу необхідності - роз'яснити його. Під час допиту експерта були виявлені розбіжності між експертним висновком та його усними поясненнями. Сторони та учасники процесу не надавали клопотання про проведення повторної експертизи, пропозицію суду з цього приводу не підтримали, у зв'язку з чим судом досліджений наявний в справі експертний висновок та пояснення експерта. Суд скептично відноситься до частини 1 експертного висновку, та вважає, що категоричність висновку експерта щодо причини затоплення квартири основана на припущеннях у зв'язку із фактичною відсутністю на момент проведення експертизи предмету дослідження (безпосередньо - відрізку труби, з якого стався витік води), що власне й було визнано експертом під час його допиту у судовому засіданні. У судовому засіданні експертом було визнано, що такі фактори, як товщина та матеріал перекриття між поверхами, хімико-фізичні та будівельно-технічні характеристики перекриття та міцність утримання у ньому труб системи теплопостачання мають значення для формулювання висновку, проте ці обставини експертом з невідомих причин не були враховані. Судом встановлено, що експертний висновок було побудовано без врахування показань та свідчень позивача, а переважно на свідченнях відповідача. При цьому експертом не було взято до уваги інші матеріали справи у повному обсязі. Не було також враховано і те, що пошкодження труби могло статися внаслідок механічного впливу на неї мешканцями квартири [NUMBER]. Експерт не взяв до уваги також обставини, що пов'язані з датою початку опалювального сезону, заповненням систем водо- та теплопостачання у квартирах [NUMBER] та [NUMBER]. За умов проведення ремонтних робіт улітку найймовірніше пошкодження повинні були виявитися саме на початку опалювального сезону. Але фактично має місце значний часовий проміжок між проведенням ремонтних робіт, початком опалювального сезону та затопленням. Під час судового засідання допитаний експерт не зміг відповісти на питання, якої сили повинен бути здійснений механічний вплив для спричинення пошкодження відрізку труби, яка знаходиться в іншій квартирі. Крім того, під час допиту експерт наголосив, що прямого причинного зв'язку між діями позивача щодо ремонту системи теплопостачання у своїй квартирі та пошкодженням труби системи теплопостачання у квартирі відповідача не існує, що повністю створює суперечність з його попереднім письмовим висновком. Відповідно до ч.6 ст.147 та ст.212 ЦПК України висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за своїм внутрішнім переконанням. Проте судом береться до уваги висновок експертного дослідження у частині того, що залиття квартири позивача мало місце і воно мало місце саме з квартири [NUMBER], так само, як і те, що елементи системи теплопостачання у квартирі [NUMBER] перебували у незадовільному (очевидно зношеному) стані. Також суд бере до уваги висновок дослідження в частині щодо вартості відновлювального ремонту квартири, хоча позивач вважає її заниженою, але у суду підстав не визнати висновок в цій частині - немає. Відповідно до журналів реєстрації звернень КП «ЖКС «Вузівський», позивач тричі упродовж 2009 року зверталася із скаргами на відповідача про аварійний стан системи теплопостачання у квартирі відповідача та інформувала його про попередні випадки затоплення її квартири (а.с.174-179) Сам відповідач та його представник надавали суду суперечливі дані щодо місця розриву труби та причин затоплення квартири позивача. Так, у попередньому засіданні 11 червня 2010 року представник відповідача вказував, що труба, з якої текла вода, тріснула у перекритті між поверхами. Проте у подальшому відповідачем та його представником вказувалося на те, що залиття квартири позивача відбулося завдяки прориву труби системи теплопостачання, і ця труба розташована безпосередньо в його квартирі. Крім того, у своїх показаннях відповідач наголошував, що затоплення квартири позивача мало місце, коли вже у начебто пошкоджені труби системи теплопостачання у квартирі відповідача поступила гаряча вода, тобто коли розпочався опалювальний сезон. Проте, відповідно до листа КП «ЖКС «Вузівський» № 773/01-10 від 29 липня 2010 року, опалювальний сезон в будинку [ADDRESS] почався 02 листопада 2009 року, у той час коли затоплення квартири [NUMBER] мало місце 12 листопада 2009 року, тобто через 10 днів після заповнення системи теплопостачання в будинку. Судом береться до уваги, що відповідно до договору дарування квартири [ADDRESS], завіреному приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Коряченко А.А., зареєстрованому в реєстрі за №1416, виникнення права власності у відповідача на вказану квартиру відбулося ще у 2001 році. Тому відповідач не міг не знати про незадовільний стан системи теплопостачання у своїй квартирі. Відповідач показав, що був обізнаний про те, що труби системи теплопостачання у квартирі не мінялися та потребували ремонту. Крім того, було встановлено, що обов'язок підтримувати у належному стані теплокомунікації, що розташовані безпосередньо у квартирі, та/або своєчасно та за власний рахунок проводити їх ремонт покладається на власника квартири (Постанова Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року № 529). Відповідно до листа КП «ЖКС «Вузівський» № 773/01-10 від 29 липня 2010 року, відповідач ніколи не звертався до КП «ЖКС «Вузівський» з проханням або вимогою провести ремонт системи водо- або теплопостачання у своїй квартирі або принаймні провести огляд його квартири з метою встановлення потреби проведення ремонту. Судом встановлено, що за час попередніх судових засідань та судового розгляду відповідач та/або його представник будь-яких доказів, які б спростовували позовну заяву або свідчили про відсутність його вини, не надали. Суд погоджується з припущеннями позивача, що під час ремонту в квартирі у неї може виникнути необхідність орендувати інше житло, оскільки її квартира є однокімнатною, що значно ускладнює одночасне проживання та проведення ремонту. Наслідками залиття помешкання є моральні, часові та просторові незручності, які можуть ускладнитися і необхідністю пошуку тимчасового житла. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням її майна. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму ВСУ від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» та ст.23 ЦК України розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в границях заявлених вимог залежно від характеру й обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача й інших обставин (характеру й тривалості страждань, стану здоров'я потерпілого, ваги заподіяної травми, наслідків тілесних ушкоджень, істотність змушених змін у його життєвих і виробничих відносин, намірів з якими діяла особа, що спричинила шкоду). Суд не погоджується із позицією представника відповідача про те, що відсутність медичних довідок у справі не надає підстав про задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди. При цьому суд виходить з того, що сам факт залиття квартири позивача безумовно призводить до очевидних, об'єктивних та зрозумілих стресових ситуацій, обумовлених природними переживаннями щодо збереження свого майна та забезпеченням усунення причин негативного впливу на нього у майбутньому. Тим більше, що вік позивача не дає підстав одразу ж звертатися до лікаря за медичною або психіатричною допомогою внаслідок стресових ситуацій, що не виключає наявність стресу та переживань. Таким чином, з досліджених судом доказів в їх сукупності, судом встановлено, що затоплення квартири позивача [PERSON] мало місце з вини власника квартири [NUMBER] [PERSON], яка розташована поверхом вище над квартирою позивача. Проте, визнаючи розмір моральної шкоди, суд, застосовуючи принцип справедливості та співмірності, вважає за необхідне зменшити розмір моральної шкоди до 1500 (одна тисяча п'ятсот) гривен. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Проте за час попередніх судових засідань та судового розгляду відповідач та/або його представник будь-яких доказів, які б спростовували позовну заяву або свідчили про відсутність його вини, не надали. Відповідно до ст. 151 Житлового кодексу УРСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української РСР. Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Суд погоджується з необхідністю стягнути з відповідача на користь позивача понесені їм грошові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору в розмірі 125 (сто двадцять п'ять) гривен, інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи в розмірі 120 (сто двадцять) гривен, витрат на правову допомогу в загальному розмірі 1460 (одна тисяча чотириста шістдесят) гривен та які підтвердженні відповідними квитанціями, доданими до матеріалів справи.

Outcome: partial