Jurisdiction: civil
Date: 2011-03-15 00:00:00

У лютому 2010 року позивачка звернулася до суду з позовом у якому зазначила, що уклала з відповідачем договір підряду на виготовлення комплектного обєкту будинку, бані та бесідки з оциліндрованого брусу. За іншим договором відповідач також зобовязався здійснити будівництво цих споруд. В грудні 2008 року виявилося, що будинок та баня має меншу площу, а вироби мають дефекти, також відповідач не провів контрольної збірки, яка передбачена цим договором і за усною домовленістю повинна бути проведена на ділянці позивачки в с.Киїнка, а також не виготовив бесідку. У звязку з цим просила стягнути з відповідача 173\~560,34 грн. надміру сплачених коштів та 85\~000 грн. шкоди завданої невиконанням умов договору. Представники позивача в судовому засіданні збільшили позовні вимоги та просили стягнути 104901,37 грн. переплати за меншу площу виготовлених обєктів та відсутню бесідку, 104754 грн. за невиконані роботи по договорам підряду, 62873 грн. за зменшення вартості неякісно проведених робіт, а всього - 272528,37 грн.. В обґрунтування збільшених позовних вимог зазначили, що у даному випадку має місце договір будівельного підряду і тому необхідно застосовувати гарантійний строк 10 років на виготовлені відповідачем обєкти та проведені роботи. Ціна за першим договором підряду визначена як 288 у.о. (дол.США) за 1 м2 площі полу, тобто за будівельними нормами загальної площі. Збудований відповідачем будинок та баня мають значно меншу площу ніж передбачено договором, бесідка взагалі не виготовлена, не були проведені всі роботи передбачені договорами, що підтверджується висновком проведеної по справі експертизи. Відповідач та його представник проти позову заперечили, просили застосувати строк позовної давності, а також зазначили наступне. Що договір на виготовлення вищезазначених обєктів укладався у двох екземплярах і в одному з них, який був виданий позивачці, була допущена описка у пункті де визначалася ціна, і замість вірних 288 у.о. (дол.США) за 1 м2 «загально будівельної площі» було зазначено «площі полу». Про цю помилку було повідомлено позивача, але позивач зазначив, що це не важливо. Примірник договору з правильним формулюванням відповідачем був втрачений. Всі роботи за першим договором підряду були виконані і обєкти були передані за актом прийому-передачі від 28.03.2008 року. Цей акт та інші технічні документи підписував чоловік позивачки [PERSON], проте, у відповідача це жодних сумнівів не викликало, оскільки всі перемовини стосовно цих договорів велися з ним. Жодних заперечень він не висловлював. Провести контрольну збірку в с.Киїнка технічно неможливо, оскільки обєкти виготовлялися в м.Семенівка. Після виготовлення обєктів [PERSON] довго не міг забрати їх з м.Семенівка, що було передбачено договором, через проблеми з земельною ділянкою та відсутністю фундаменту на який необхідно було встановити будинок, баню та бесідку. Потім лише у жовтні було укладено договір на встановлення обєктів виготовлених за першим договором. Всі обєкти були перевезені в повному обсязі до земельної ділянки в с.Киїнка та встановлені на фундамент, крім бесідки, яку не було встановлено через відсутність фундаменту. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що приймав участь у перевезенні зрубу з м.Семенівка у жовтні 2008 року. Там лежав брус навалом на подвірї, працівники сказали, що контрольної збірки не було, брус нічим не оброблявся. Брус був з посинінням та почорнінням. Його погрузили і повезли в Киїнку. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що у жовтні 2008 року в с.Киїнка розвантажував дерево привезене з м.Семенівка, воно було цвіле, мокре. Свідок [PERSON], будучи допитаним в судовому засіданні, показав, що він є чоловіком позивачки. Екземпляри першого договору він передавав позивачці і вона їх підписала. Акт приймання-передачі, протоколи нарад підписував він у офісі відповідача у м.Чернігів без огляду обєктів на прохання [PERSON]. На момент підписання акту відповідач казав, що обєкти будуть виготовлені повністю до кінця весни, на той момент земельна ділянка не була готова, фундамент не почали будувати. Він підписував документи, які йому давав відповідач без погодження з дружиною. Гроші сплачені за договором належали дружині. Забирали брус пізніше, оскільки інші підрядники, зробили фундамент лише у жовтні. Тоді свідок був змушений підписати з відповідачем договір на складання цих обєктів. Про що повідомив дружину. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що він працює у відповідача теслею, приймав участь у виготовленні цього зрубу. Зібрати зруб без контрольної збірки можливо лише за наявності мікро цеха на площадці, без розмітки перевезти та зібрати зруб не можливо. В м.Семенівка грузили бруси, в с.Киїнка розвантажували. Він приймав участь у розвантаженні. Потім бригада, яка складала зруб, займалася сортуванням брусів. Бруси були пронумеровані. Бесідку та меблі вивантажували з мікроавтобуса та ложили в гараж який вказав [PERSON]. Лаги і стропила були привезені і складені. Був привезений повний комплект матеріалів. Він цим займався особисто. Якість перевірялася [PERSON] вибірково у його присутності в с.Киїнка, після встановлення дому на фундамент. Претензій він не предявляв, позивачку на будівельній площадці не бачив. Після складання зрубу, там ще працювали інші підрядники, які робили певні переробки. При проведенні експертизи обміри були проведені невірно через неправильне застосування геодезичної рулетки. Щілини зявляються на всіх оциліндрованих брусах це допускається. Свідок [PERSON] показав, що працює у відповідача, розмітку брусу проводили, бо інакше його неможливо зібрати, той брус обробляли антисептиком ванним способом, бесідку та меблі в м.Семенівка відгружали при ньому в мікроавтобус. Виготовлений будинок був на початку 2008 року. Контрольна збірка проводилась на площадці біля цехів з кінця до початку року, до весни зруб був зібраний. Перевіряти приїзжала лише бригада, яка займається складанням цих брусів. Заслухавши сторони, свідків, експерта та дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав. Згідно ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобовязується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобовязується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Сторони 26.11.2007 року уклали договір підряду /а.с.6-8/ за умовами якого відповідач зобовязувався виготовити зруб будинку з оціліндрованого брусу діаметром 200 мм, будівельною площею 190 м2, зруб бані з оціліндрованого брусу діаметром 180 мм, будівельною площею 32,26 м2, бесідку з оціліндрованого брусу діаметром 160 мм площею 5,7 м2, а позивачка прийняти на умовах самовивозу та повністю оплатити матеріали та роботу. Приміщення, зокрема, повинно комплектуватися лагами полу та пропитуватися антисептиком. Ціна визначалася п.4.1 відповідно до якого вартість та витрати по виконанню робіт визначені сторонами в сумі двісті вісімдесят вісім у.о. (дол.США) за 1 м2 площі полу. Вся сума виробів становить шістдесят шість тисяч двісті сімдесят сім у.о.. Зазначені кошти були сплачені позивачкою в повному обсязі 12.05.2008 року /а.с.9/. Суд не погоджується з доводами представників позивача, що у даному випадку був укладений договір будівельного підряду, оскільки істотною умовою цього договору є наявність проектно-кошторисної документації (ст.875 ЦК України), яка при укладенні цього договору була відсутня. За ст.843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. У даному договорі була визначена ціна роботи та спосіб її визначення. Проте, предмет договору визначений п.1.1 та 2.1 цього договору і ним є зруб будинку з оціліндрованого брусу діаметром 200 мм, площею 190 м2 (2 поверхи), зруб бані з оціліндрованого брусу діаметром 180 мм, площею 32,26 м2, бесідка з оціліндрованого брусу діаметром 160 мм площею 5,7 м2, комплект садово-паркової меблі для бані та комплект меблі для бесідки. Посилання представників позивача, що оскільки у п.4.1 договору, який визначає ціну роботи, йдеться про площу полу, то площа предмету договору повинна вираховуватися з площі полу, є необґрунтованими, оскільки ціна є похідною від предмету договору і спосіб її визначення не може впливати на сам предмет договору підряду. Крім цього у вищезазначених п.1.1 та п.2.1 цього договору підряду не йдеться про площу полу, а тим же п.4.1 визначена загальна ціна предмету позову 66270 у.о.. Таким чином суд приходить до висновку, що в договорі підряду площа предмету позову визначається за їх зовнішніми обмірами. Це також підтверджується кресленнями проекту /а.с.108-113/, які були погоджені з чоловіком позивачки [PERSON], та тим, що фундамент на який потім були встановлені зруб будинку та бані виготовлявся замовником, а тому позивачка повинна була знати дійсні розміри обєктів. До такого ж висновку прийшли експерти у своєму висновку судової будівельно-технічної експертизи від 07.06.2010 року /а.с.42-50/. Експертами також встановлено, що за цим договором відповідачем не виготовлена бесідка та комплект меблів для бані, не проводилася контрольна збірка, а виготовлені речі мають дефекти, а саме: площа зрубу будинку є меншою і складає 189,06 м2, а бані 32,21 м2 (під час допиту в судовому засіданні експерт [PERSON] зазначила, що на аркуші 3 висновку експертизи була допущена описка насправді її площа була 32,21 м2, як далі в розрахунках); спостерігається посиніння бруса внаслідок несвоєчасного нанесення асептичного розчину, глибокі повздовжні тріщини в деревині шириною від 0,2 см до 1,5 см, зколи, невідшліфовані поперечні перерізи колод, порушення герметичності стиків між брусами (продування) внаслідок нещільного прилягання брусів та недбайливої укладки матеріалу для конопачення. Як пояснила під час допит в судовому засіданні експерт [PERSON], з впевненістю сказати, що асептичний розчин на бруси взагалі не наносився не можна, оскільки посиніння брусу виникло внаслідок несвоєчасного нанесення цього розчину, що необхідно проводити періодично і не один раз. Розрахунки у висновку експертизи проводилися в основному з загальних розцінок на аналогічні роботи, оскільки була відсутня проектно-кошторисна документація. Скласти зруб будинку без проведення контрольної збірки майже неможливо. Таким чином, суд не може повністю покласти зазначений висновок в основу рішення, бо відсутність бесідки та комплекту меблів на будівельному майданчику не свідчить про те, що відповідач не виготовляв їх та не передав замовнику. Висновок про те, що не проводилася контрольна збірка експертами зроблений через відсутність під час експертизи документів про проведення цієї збірки, що також не свідчить про її не проведення. Крім того як показали свідки [PERSON] та [PERSON] бесідка та меблі замовнику передавалися, також проводилося асептування та контрольна збірка. Згідно п.п.6.1-6.4 договору підряду від 26.11.2007 року передача предмету підряду здійснюється сторонами за актом здачі-приймання протягом десяти днів з моменту повідомлення замовника про готовність підряду до приймання. Місце здачі-приймання: м.Семенівка. Власником предмету підряду до його здачі замовнику є підряник. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаних робіт спричинило до неможливості здачі роботи у розумний термін, вважається, що право власності на предмет підряду перейшло до підрядника. За ч.6 ст.853 ЦК України якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання. Суд вважає, що підписання акту прийому-передачі майна чоловіком відповідачки [PERSON] не є передачею обєктів договору позивачці, проте, зважаючи на викладені положення договору, право власності на предмет підряду перейшло до позивачки, оскільки вона тривалий час ухилялася від прийняття виконаних робіт (за п.3.2 договору підрядник зобовязувався виконати роботу протягом 4 місяців, тобто у березні 2008 року, а предмети підряду були вивезені у жовтні 2008 року) з 28.03.2008 року, коли й мало відбутися їх передання. За ст.323 ЦК України ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином ризик випадкового псування предметів підряду несла позивачка. Також, відповідно до ст.853 ЦК України замовник зобовязаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобовязаний негайно повідомити про це підрядника. Як вбачається з претензій /а.с.13-17/, які направлялися у вересні 2009 року, тобто майже через рік після перевезення зрубів в с.Киїнку, позивачка як недоліки зазначала, що фактична площа полу склала 154,77 м2, колоди не відбілені з синевою, бульше 10 колод не цільні, відсутня комплектація лаг полу, з правого боку колоди брусу зависли, не відшліфовані зрізи колод, не встановлена бесідка. Тобто, позивачка негайно не повідомила про явні недоліки і тому втратила право посилатися на ці недоліки у виконаній роботі, а про тріщини в брусі позивачка взагалі не повідомляла відповідача. Разом з цим, як зазначалося вище за висновком будівельно-технічної експертизи, площи зрубу будинку та бані виявилися меншими за передбачені договором на 0,94 м2 та 0,05 м2 відповідно, що є прихованим недоліком. За ч.1 ст.858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Аналогічні положення містяться в ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів». Тобто з відповідача підлягає стягненню зменшення ціни роботи за меншу площу зрубу будинку та бані, а саме: 0,99 м2 х 288 у.о. x 7,9407 грн. (офіційний курс долара США на 16.03.2011 року) = 2264 грн. 05 коп.. Що стосується невиконання умов договору підряду від 10.10.2008 року, то необхідно зазначити наступне. За ч.2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою. За ч.1 ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Згідно ч.1 ст.213 ЦК України недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність, крім випадків, встановлених законом. Заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може грунтуватися на свідченнях свідків. Договір підряду від 10.10.2008 року /а.с.10, 11/ підписаний не позивачкою, а [PERSON], про що той сам зазначав. Таким чином позивачка не підписувала та не укладала з відповідачем цього договору, жодних доказів, що вона досягла з відповідачем згоди з усіх істотних умов договору не надано, а тому й не може предявляти вимоги стосовно невиконання його умов. Посилання представника відповідача на пропуск строку позовної давності є необгрунтованими, оскільки в даному випадку строк позовної давності є загальним і складає три роки (ст.257 ЦК України). Гарантійний строк передбачений договором це строк, протягом якого виробник (продавець, виконавець або будь-яка третя особа) бере на себе зобовязання про здійснення безоплатного ремонту або заміни відповідної продукції у звязку з введенням її в обіг (ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів»). Судові витрати підлягають стягненню з відповідача пропорційно задоволених позовних вимог. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial