Jurisdiction: civil
Date: 2010-07-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до Відділення виконавче дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Кривому Розі Дніпропетровської області (даті - Фонд соціального страхування...) та до [PERSON] акціонерного товариств;. «Криворізький залізорудний комбінат» (далі - ВАТ «КЗРК») про відшкодуванн моральної шкоди. Під час судового засідання позивачем позовні вимоги були змінен За клопотанням представника позивача позовні вимоги до Відділення виконавчі дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Кривому Розі про стягнення з нього 173 00( гривень за спричинену моральну шкоду залишені без розгляду. Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ч період з 1984р. працювала електрозварником на шахті «Родіна» [PERSON] акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» 3 2006р. працює прибиральницею приміщень. Зазначила, що в звязку з порушеннями законодавства зі стороні відповідача [PERSON] акціонерного товариства Криворізький залізорудним комбінат» Рішенням ЛЕК (лікувальної експертної комісії) Українського наукові- дослідного інституту промислової медицини (надалі НДІ) їй встановлен професійне захворювання за діагнозом: хронічне обструктивне захворювання легені першої - другої ст., пиловий бронхіт, емфізема легень. 13.10.2006р. було складено Акі розслідування професійного захворювання - № 27, в пункті 17 Акту вказано, її причиною її професійного захворювання є робота в умовах підвищеного ріі запиленості в концентрації, що перевищував гранично допустимий. Винним професійному захворюванні є керівництво ш. «Родіна» [PERSON] акціонерної ¦ товариства «Криворізький залізорудний комбінат». За висновком МСЕК 01.11.2006р. їй первинно та безстроково встановлено 25% професійної втрат працездатності. Позивач вважає, що саме з вини підприємства - відповідача вон втратила працездатність, краще оплачувану роботу, змушена лікуватись, вищевказаного на теперішній час переносить фізичний біль та моральні переживан турбує постійний нападоподібний кашель; відчуває важкість в грудях; постійнії головний біль, особливо при зміні погоди; турбує гіпертонія, в результаті чого часі виникає слабкість та запаморочення. Вказує, що за таких обставин у неї змінився рівень життєвої діяльності, змушена прикладати багато зусиль для організації свого життя та постійного підтримання працездатності. Заподіяну їй моральну шкоду вон оцінює в 173 000 грн. і просить стягнути на її користь з відповідача [PERSON] акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат». У судовому засіданні позивач [PERSON] участі не приймала. Представник позивача, діючий на підставі довіреності, в судовому засіданні зазначив, що можливо розглядати справу за відсутністю його довірительки, оскільки остання, за станом свого здоровя не має змоги бути присутньою у судовому засідання та надала йому, як представнику, усі повноваження, які передбачені законодавством України. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги позивача та наполягав на їх задоволенні у повному обсязі. При цьому послався на обставини вказані в позовній заяві, а саме вказав, що позивач втратила 25% професійної працездатності безстроково, в звязку з професійним захворюванням змушена була перейти на нижчеоплачувану роботу. Все це заподіює їй значні моральні і фізичні страждання. Представник позивача просить суд задовольнити позов та стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 173 000 грн.. Представник відповідача [PERSON] акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» позов не визнав та пояснив, що моральну шкоду позивачу повинен відшкодовувати Фонд соціального страхування..., оскільки професійне захворювання у позивача виявлене у 2006 році. Згідно ст. 9 Закону України «Про охорону праці» відповідальність за шкоду, заподіяну працівникові перекладено із роботодавця на страховика. Вони сплачують певну суму страхових внесків і не несуть матеріальних затрат у разі нещасного випадку, тому що ці відносини регулюються нормами соціального забезпечення - Законом України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві і професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», а ст. 237-1 КЗпП України не поширюється на стосунки позивача з ВАТ «КЗРК». Крім того, позивач пропустила строк позовної давності і не обґрунтувала причини поважності його пропуску, не надала суду достатньо документів, які б підтвердили її моральні страждання. Таким чином, ВАТ «Криворізький залізорудний комбінат» не повинен виплачувати позивачеві моральну шкоду, просив суд у задоволенні позову позивачу відмовити. Вислухавши сторони, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. В судовому засіданні достовірно встановлено, відповідно запису в трудовій книжці (а.с.13-15) позивач в період з 17.12.1984р. працювала - електрозварником на шахті «Родіна» [PERSON] акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат». З 07.11.2006р. працює прибиральницею приміщень. Комісією в складі представників: Саксаганської Санітарно - епідеміологічної станції, ш. «Родіна» [PERSON] акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат»,5- ї міської лікарні, Фонду соціального страхування..., проведено розслідування та складено Акт розслідування професійного захворювання № 27 від 13.10.2006р. В пункті 17 Акту вказано, що причиною професійного захворювання є робота позивача в умовах підвищеного рівня запиленості в концентрації, що перевищувала гранично допустимий, а саме: впливу токсичних хімічних речовин в повітрі робочої зони: зварювальна аерозоль - 2,2 мг/мЗ при ГДК 1,0мг/м; марганець - 0,82мг/мЗ при ГДК 0, 2мг/мЗ;окисли заліза - 7,8 мг/мЗ при ГДК 6,0 мг/мЗ. Згідно пункту 19 Акту... встановлено, що винним в професійному захворювань керівництво ш. «Родіна» ВАТ «Криворізький залізорудний комбінат» (а.с. 17-18). За висновком МСЕК від 01.11.2006р. позивачу первинно та безстроково встановлено 25% професійної втрати працездатності. Лікарями заборонено: несприятливий мікроклімат; фізичне перевантаження; переохолодження (а.с. 16). Згідно наданих виписних епікризів, позивач в результаті отримання професійного захворювання, неодноразово знаходилася на лікуванні в Українському науково-дослідному інституті промислової медицини міста [PERSON]. Відповідно медичних документів лікарями рекомендовано: спостереження лікарів (терапенг. ЛОР, невропатолог); щорічні курси відновної терапії; медикаменте»: іе лікування;оздоровлення в санаторії - профілакторії (ПБК) (а.с. 19-20). Суд вважає, що в матеріалах справи досить доказів, підтверджуючих ві ну підприємства, в незабезпеченні безпечних умов праці, із-за чого позивач отрим; а професійне захворювання, в результаті втратила працездатність на безстроково. Порушення, викликанні профзахворюванням, вимагають від позивача додаткових зусиль для організації свого життя. За таких обставин суд вважає, що позивачу заподіяно моральну шкоду, котра підлягає компенсації. В даному випадку відповідач повинен виплатити позивачу моральну шкоду, оскільки підприємство згідно законодавчо встановленого обовязку повинно забезпечити якісні та безпечні умови праці, а в даному випадку показники пилу, як одного із шкідливих факторів, що сі ав причиною профзахворювання позивача, перевищували гранично допусті ні концентрації, і причиною цього було саме недосконалість робочих місць, як визначило висновками комісії при розслідуванні профзахворювання, і які не оскаржило підприємство - відповідач. Доводи відповідача ВАТ «КЗРК» про те, що він не є належним відповідачем по справі, а належним відповідачем повинно бути Відділе виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків виробництві та професійних захворювань України в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, і слід керуватися Законом України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатною безпідставними, оскільки правовідносини сторін виникли в листопаді 2006 рс у, тобто в період, коли було скасовано ст. 28 та 34 Закону України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку виробництві та професійного захворювання, що спричинили втрату працездатнос" і», відповідно яких обовязок по відшкодуванню моральної шкоди покладено на Ф< ід соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Рішенням Конституційного Суду № 20-рп/2008 від 08.10.2008р. встановлено, що обовязок по відшкодуванню моральної шкоди покладається підприємства, які заподіяли шкоду. Ст. 153 кодексу законів про працю України встановлено, що «Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважеі ш ним орган». Ст. 173 кодексу законів про працю України закріплено за потерпілім право на відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкоджені їм здоровя, повязаним з виконанням трудових обовязків. Ст. 237-1 Кодексу законів про працю України передбачає відшкодування власником або уповноваженим органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних і призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих звязків і вимаг він нього додаткових зусиль для організації свого життя. . Суд також вважає, позивачем не пропущено строку позовної давності для звернення до суду з вказаі: їм позовом, оскільки відповідно ст. 268 ЦК України позовна давність не поширюється вимоги про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкоджені їм здоров'я або смертю. Крім того, згідно рішення Конституційного суду № 1 -рп 2 від 27.01.2004 року особам, яким встановлена стійка втрата профейсійн* працездатності, необов'язкове проведення медико-соціальної експертизи для встановлення факту заподіяної моральної шкоди, як вбачається з довідки МСЕК в 01.11.2006 року( а.с. 16) позивачу з 30.10.2006 р. безстроково встановлено 25 % втраг; професйної працездатності Враховуючи, 25% втрати позивачем професійної працездатності безстроково стан її здоров'я, наслідки професійного захворювання для здоровя позивача тяжкість вимушених змін в її житті, характер майнових втрат, тривалісі страждань і переживань, суд вважає, що компенсацію за заподіяння моральні шкоди слід визначити у розмірі 21625грн., що буде відповідати тим страждання' і переживанням, які зазнає [PERSON], у повсякденному житті після встановлення їй професійного захворювання, а в іншій частині позову позивачу елі відмовити. Згідно ст. 4 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» позивач у справі звільнена від сплати державного мита, тому витрати у справі суд покладає на відповідача. На підставі наведеного та

Outcome: partial