Jurisdiction: civil
Date: 2010-06-09 00:00:00

15 січня 2009 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд», [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради, [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Пік-Гарант», [PERSON] підприємства «Шалгіс» про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 11373,00 грн. та моральної шкоди у розмірі 6000,00 грн., спричинених залиттям квартири атмосферними опадами при здійсненні ремонту покрівлі житлового будинку, мотивуючи тим, що при проведенні ремонту покрівлі будинку, відповідачами порушена цілісність мякої покрівлі даху, внаслідок чого атмосферні опади, що пройли в період ремонту, завдали шкоди його квартирі. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги уточнив, просив стягнути з відповідачів суму матеріальних збитків у розмірі 7921, 00 грн. (сума уточнена з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи), відшкодування моральної шкоди у розмірі 6000, 00 грн., а також відшкодування судових витрат: оплата за проведення експертизи у розмірі 1500, 00 грн., отримання довідки з метеослужби у розмірі 100, 00 грн., витрати, повязані з викликом відповідача до судового засідання у розмірі 76, 80 грн., витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового розгляду справи у розмірі 30, 00 грн., витрати, понесені позивачем по сплаті державного мита у розмір 122, 23 грн., обставини, викладені в позові, підтвердив, просив позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд» в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилався на необгрунтованість вимог позивача, оскільки позивачем не доведено вини ТОВ «Антарес-Буд» у спричиненні залиття квартири атмосферними опадами при здійсненні ремонту покрівлі житлового будинку. В судовому засіданні предствник ТОВ «Антарес-Буд» заперечував виконання робіт з ремонту покрівлі працівниками ТОВ «Антарес-Буд». Просив у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги до департаменту не визнав, суду пояснив, що [PERSON] ЖКГ виступив „Замовником" та розпорядником бюджетних коштів, відповідно до повноважень, наданих йому Миколаївською міською радою, при укладанні договору підряду № 162 від 21 травня 2008 року на виконання капітального ремонту м'яких покрівель житлового будинку № 58 по вул. Фрунзе з генеральним підрядником ТОВ „Пік-Гарант" та здійснював контроль за ремонтом. [PERSON] не може погодитися з доводами позивача про те, що департамент ЖКГ неналежним чином слідкував за дотриманням вимог та ходом проведення ремонтних робіт на даху їхнього будинку. Адже відповідно до ч.1ст. 849 ЦК України „Замовник" має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, при цьому не втручаючись у діяльність „Підрядника", але не зобов'язаний бути присутнім постійно при виконанні робіт підрядником. Для притягнення до відповідальності особи, яка не вчинила відповідної дії, необхідна наявність двох умов: наявність у особи обов'язку вчинити відповідні дії, які прямо вказані в законі та можливість їх здійснити при певних умовах. В своїй позовній заяві позивач не вказує які саме дії, що змогли би перешкодити залиттю квартири позивачки в результаті випаду дощу, повинен був вчинити департамент ЖКГ, якою нормою права передбачено його обов'язок вчинити відповідні дії та чи була можливість здійснення таких дій в ситуації, що склалася. [PERSON] ЖКГ, здійснюючи технічний нагляд на об'єкті, приймав у встановленому законом порядку виконані підрядні роботи у „Генпідрядника", здійснював перевірку виконаних будівельних робіт та матеріалів вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. Вважає, що алиття квартири позивача сталося 28.05.2008 в наслідок випаду дощу та недбалих дій субпідрядної організації ТОВ „Антарес-Буд" і „Генпідрядника" ТОВ „Пік-Гарант" на самому початку виконання робіт, тобто тоді, коли не було ніякої необхідності у присутності представників технічного нагляду „Замовника" на об'єкті. [PERSON] ЖКГ був повідомлений про настання події вже після того, як вона відбулася, а отже, не мав ніякої змоги якимось чином перешкодити псуванню майна позивача. Вини [PERSON] ЖКГ у залитті квартири позивача нема. Просив суд у задоволенні позовних вимог до [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради відмовити. Представник відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Пік-Гарант» до судового засідання не зявився, причину неявки суду не повідомив, про день розгляду справи був належним чином повідомлений. Відповідно до ст. 169 ЦПК суд розглядав справу за їх відсутності. Представник відповідача [PERSON] підприємства «Шалгіс» в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, суду пояснив, що в період з 20 березня по 29 квітня 2008 року, коли сталося залиття квартири позивача, ПП «Шалгіс», як балансоутримувач будинку № 58 по вул. Фрунзе не проводив жодних робіт з поточного ремонту покрівлі. Отже, не міг здійснити дії, або бездіяльність, які б привели до завдання шкоди позивачу. У вказаний в позові період за адресою вул. Фрунзе, 58 проводилися роботи з капітального ремонту покрівлі, які фінансувалися з місцевого бюджету. Розпорядником бюджетних коштів, відповідно до повноважень, наданих йому Миколаївською міською радою, виступав [PERSON] житлово-комунального господарства, який був замовником підрядної організації ТОВ «Пік-Гарант». «Пік-Гарант», в свою чергу залучив до виконання робіт субпідрядника ТОВ «Антарес-Буд». Свідченням того, що в період, вказаний позивачем на даху будинку № 58 по вулиці Фрунзе проводилися роботи з капітального ремонту покрівлі є акти ПП «Шалгіс», складені в присутності представника ТОВ «Антарес-Буд» [PERSON], який працює виконробом у ТОВ «Антарес-Буд» і на той час був відповідальний за проведення робіт. У справі знаходиться копія Акту, складеного ПП «Шалгіс» 04. 04. 2008, яка відрізняється від оригіналу. В оригіналі акту від 04.04.08 вісім пунктів, а в копії, що знаходиться у справі - сім. Восьмий пункт засвідчує, що ремонт квартири по вул. Фрунзе, 58 буде здійснено силами «Антарес-Буд». Також у вказаному акті після підпису майстра ПП «Шалгіс» [PERSON] значиться напис: від ТОВ «Антарес-Буд» [PERSON] і підпис громадянина [PERSON]. Тобто, представник ТОВ «Антарес-Буд» визнав вину свого підприємства у заподіянні шкоди власнику квартири № 94 [PERSON] А потім підтвердив у акті від 29. 04. 2008. Крім того, у відповіді на звернення громадянина [PERSON] заступника міського голови - директора департаменту ЖКГ [PERSON] від 24.10.08 р. теж зазначено, що затоплення квартир верхнього поверху № 62, 63, 64, 94 у будинку № 58 по вул. Фрунзе сталося при виконанні робіт підрядною організацією ТОВ «Антарес-Буд». У цій же відповіді вказано, що 01.10.08 р. у заступника директора [PERSON] ЖКГ - начальника управління з експлуатації та реформування житлового господарства відбулася нарада за участю представників ТОВ «Антарес-Буд» та мешканців квартир з приводу відшкодування матеріальних збитків. Не були тільки узгоджені суми матеріальних і моральних збитків. Таким чином, у заподіянні шкоди позивачу винен відповідач ТОВ «Антарес-Буд». Просив суд у задоволенні позовних вимог до ПП «Шалгіс» відмовити. Заслухавши твердження позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, позивач проживає в [INFO]. При здійсненні ремонту покрівлі в зазначеному житловому будинку було знято шар мякого покриття покрівлі будинку, зокрема над квартирою позивача. В період з 20. 03. 2008 по 29. 04. 2008 в результаті атмосферних опадів у вигляді дощу, наявність яких підтверджується довідкою Миколаївського обласного центру з гідрометеорології від 22. 04. 2009 № 143, відбулося залиття квартири позивача, про що свідчать акти обстеження помешкання позивача квартири [ADDRESS] від 04. 04. 2008, 29. 04. 2008, складені [PERSON] підприємством «Шалгіс». Позивачу завдано збитків на суму 7921, 00 грн., зазначене підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи від 13. 04. 2010 № 120-470. Вищевказані роботи з ремонту покрівлі житлового будинку виконувалися [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд», що підтверджується поясненнями представників [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради, [PERSON] підприємства «Шалгіс», актами обстеження помешкання позивача квартири [ADDRESS] від 04. 04. 2008, 29. 04. 2008, складені [PERSON] підприємством «Шалгіс» за участю представника ТОВ «Антарес-Буд» [PERSON], який визнав провину ТОВ «Антарес-Буд» у залитті квартири позивача, висновком судової будівельно-технічної експертизи від 13. 04. 2010 № 120-470, у проведенні якої брав представник [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд». В судовому засіданні встановлено, що ПП «Шалгіс», як балансоутримувач будинку № 58 по вул. Фрунзе не проводив жодних робіт з поточного ремонту покрівлі. Відповідно до 6. 8. „Порядку проведення ремонту та утримання об'єктів міського благоустрою", затвердженого наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 23. 09. 2003 №154 технічний нагляд за проведенням поточного ремонту здійснює балансоутримувач об'єкта благоустрою (ПП „Шалгіс") та власник (Миколаївська міська рада). Згідно зі ст. 11 Закону України „Про архітектурну діяльність" технічний нагляд забезпечується замовником (забудовником) та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний рівень. Порядок проведення авторського та технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 „Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" затверджено Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури. Цей Порядок визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств та визначає перелік дій, які повинні здійснювати особи, що здійснюють технічний нагляд. Відповідно до п. 5 вказаного Порядку особи, які здійснюють технічний нагляд проводять перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенню і, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів. Згідно з довідкою № 538/08/07 від 10. 06. 2010 в журналі реєстрації господарських договорів департаменту ЖКГ за період з 20 березня по 20 травня 2008 року (період, коли трапилося залиття квартири позивача) не зареєстровано жодних договорів на виконання підрядних робіт по капітальному ремонту покрівлі житлового будинку по вул. Фрунзе, 58. Відділом бухгалтерського обліку та звітності департаменту ЖКГ у вищезазначений період також не було взято на фінансове зобов'язання жодних договорів підряду на капітальний ремонт покрівлі цього житлового будинку. Встановлено, що відповідач [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради, здійснюючи технічний нагляд на об'єкті, приймав у встановленому законом порядку виконані підрядні роботи, здійснював перевірку виконаних будівельних робіт та матеріалів вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. [PERSON] ЖКГ був повідомлений про настання події вже після того, як вона відбулася, а отже, не мав ніякої змоги якимось чином перешкодити псуванню майна позивача. Таким чином, вина [PERSON] підприємства «Шалгіс», [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради у залитті квартири позивача атмосферними опадами при здійсненні ремонту покрівлі житлового будинку не доведена, а тому позовні вимоги до вказаних відповідачів не підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України соба, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК України шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири позивача атмосферними опадами при здійсненні ремонту покрівлі житлового будинку трапилася з вини відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд», існує причинно-наслідковий звязок з діями позивача та завданими позивачеві збитками, а тому вищевказані позовні вимоги по відшкодуванню майнової шкоди у розмірі 6116, 82 грн. підлягають стягненню з відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд». В частині позовних вимог [PERSON] до [PERSON] житлово-комунального господарства виконавчого комітету Миколаївської міської ради, [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Пік-Гарант», [PERSON] підприємства «Шалгіс» слід відмовити. У відповідності зі ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода це шкода, заподіяна працівникові поведінкою особи, яку можна характеризувати як неетичну, таку, що суперечить системі поглядів і уявлень, які регулюють поведінку людей у суспільстві. Під моральною шкодою розуміються страждання, заподіяні працівникові внаслідок фізичного або психічного впливу, щоспричинило погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення стосунків з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Під моральною шкодою слід розуміти також втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (у тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків (п. З постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Згідно з п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" розмір відшкодування зазначеної шкоди суд повинен визначити залежно від характеру й обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат і з урахуванням інших обставин. Суд при розгляді справи також взяв до уваги те що факт заподіяння моральної шкоди позивачу мав місце, що виразилось у порушенні звичного способу життя, фізичних стражданнях, повязаних із погіршенням побутових умов, втраті нормальних життєвих звязків, які\~ вимагають від [PERSON] додаткових зусиль для організації свого життя, а тому позивач у відповідності з ст. 237-1 КЗПП України має право на відшкодування відповідачем моральної шкоди. Суд, з огляду на ступінь, характер, термін й обсяг моральних переживань позивача, яких останній зазнав у звязку з протиправними діями відповідача, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості дійшов висновку про те, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково, і вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд» на користь позивача компенсацію за заподіяну моральну шкоду у розмірі 1 000, 00 грн., у задоволенні решти позовних вимог позивачу слід відмовити. В іншій частині позовних вимог . Окрім того, на підставі ст. ст. 88, 89 ЦПК України з відповідача [PERSON] з обмеженою відповідальністю «Антарес-Буд» на користь позивача [PERSON] підлягають стягненню понесені витрати за проведення експертизи у розмірі 1500, 00 грн., отримання довідки з метеослужби у розмірі 100, 00 грн., витрати, повязані з викликом відповідача до судового засідання у розмірі 76, 80 грн., витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового розгляду справи у розмірі 30, 00 грн., витрати, понесені позивачем по сплаті державного мита у розмір 122, 23 грн.

Outcome: partial