Jurisdiction: civil
Date: 2010-07-04 00:00:00

02.06.2010 р. [PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON], в якому просить ухвалити рішення про визнання рівними часток співвласників квартири № 1, загальною площею 62,4 кв.м та комори у підвалі площею 2 кв.м по вул. Крутій, 24 у м. Львові та визначити частки позивача, відповідача та спадкодавця [PERSON] в даному майні в розмірі по 1/3. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що після смерті її матері [PERSON], яка померла 26.11.2009 р., відкрилась спадщина, в тому числі і на належну їй частку в праві спільної сумісної власності на згадану квартиру та комору у підвалі. Співвласниками даного майна, крім матері, також є вона, позивач, та її син - відповідач [PERSON]. всі вони в рівних частках ним користувались. Після смерті матері вона зверталась в Третю Львівську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, проте їй було відмовлено. Угоди між нею та відповідачем про поділ спільного майна та розмір частки спадкодавця не досягнуто, оскільки відповідач не з»являє.ться до нотаріальної контори. Покликаючись на положення ч. 2 ст. .372. ЦК України, де передбачено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності вважається, що частки співвласників є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом, вважає, що частки в спільному майні її, відповідача та померлої матері є рівними та становлять по 1/3. В судовому засіданні позивач підтримала позов, зіславшись на обставини, викладені в позовній заяві, уточнила позовні вимоги, зокрема, просить суд ухвалити рішення, яким визнати рівними частки співвласників лише спірної квартири та визначити.' що їй, відповідачеві та спадкодавцеві [PERSON] належать в праві спільної сумісної власності на неї по 1/3 ідеальній частці. Крім того, позивач додатково пояснила, що з тих причин, що не визначені частки співвласників у спільній власності на квартиру. їй було відмовлено в Третій Львівській державній нотаріальній конторі в оформленні спадщини після смерті матері. Просить суд задовольнити позовні вимоги. Відповідач в судове засідання не з»явився. хоча про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином шляхом опублікування оголошення в пресі, про причини неявки суд не повідомив. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Представник . третьої особи - Третьої Львівської державної нотаріальної контори в судове засідання не з»явився, хоча про час та місце судового розгляду був повідомлений у? встановленому порядку, відомості про причини неявки до суду не поступали. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника третьої особи. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши докази по справі, зясувавши дійсні обставини, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира № 1 на вул. Крутій, 24 в м. Львові належить на праві спільної сумісної власності позивачеві, відповідачеві та належала матері позивача - [PERSON], яка померла 26.11.2009 р. Для прийняття спадщини після смерті матері позивач звернулась в Третю Львівську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не виділені частки в спільній власності на квартиру. Між співвласниками не було домовленості про розмір часток, квартирою вони користувались спільно. Дані обставини стверджуються поясненнями позивача в судовому засіданні та долученими до справи письмовими доказами, а саме: копією свідоцтва про право власності на квартиру від 16.10.1998 р., копією свідоцтва про смерть [PERSON]. виданого 27.11.2009 р. міським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, та іншими. У відповідності до ч. 2 ст. 372 Цивільного кодексу України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Таким чином, виходячи з вищенаведеного, враховуючи відсутність домовленості між співвласниками чи законодавчих положень про розмір їхніх часток у праві спільної сумісної власності на спірну квартиру, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є підставними, обгрунтованими та підлягають до задоволення.

Outcome: approved