Jurisdiction: civil
Date: 2010-07-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом в якому зазначив, що він працював на посаді начальника відділу банківської безпеки Херсонського обласного управління ВАТ «Державний ощадний банк України» (далі Банк) з 08.10.2007 року. Наказом № 460/ОК від 17.09.2009 року його звільнили з займаної посади за систематичне невиконання без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Звільненню передувало винесення декількох наказів про оголошення позивачу догани. З наказами про оголошення йому доган та з наказом про його звільнення він не згідний, вважає їх незаконними. В позові він посилається на те, що наказом за № 323/ОК від 14.07.2009 року «Про стан кредитування та якості кредитного портфелю філії Херсонського обласного управління ВАТ «Ощадбанк» в першому півріччі 2009 року» йому було оголошено догану за неналежну роботу з перевірки надійності позичальників, формального підходу до вивчення документів підтверджуючих фінансовий стан, в результаті чого збільшилась кількість випадків прострочення погашення основного боргу та відсотків позичальниками в найближчі місяці після надання кредиту. З цим наказом він не згідний оскільки свої обовязки він виконував належним чином. Його посадовими обовязками та іншими правилами, чи положеннями якими він керувався у своїй діяльності, не передбачено обсяги роботи, які відповідають достатньому чи недостатньому рівню, тому, вважає, що зміст наказу в частині оцінювання роботи не відповідає діючим законодавчим нормативам. Наказом за № 214-О від 31.07.2009 року «Про застосування до начальника відділу банківської безпеки [PERSON] дисциплінарного стягнення» йому було оголошено догану за те, що він нібито не виконав наказ начальника [PERSON] з надання списків боржників на Національного банку України у Херсонській області. З цим наказом він не згідний оскільки з 09.07.2009 року по 10.07.2009 року перебував у відпустці і перед ним таку задачу ніхто не ставив, такий наказ ніхто не видавав. Крім того, згідно розяснення центрального офісу [PERSON], направляти такі відомості до Нацбанку не було необхідності. Наказом за № 447/ОК від 10.09.2009 року «Про оголошення догани» позивачу було оголошено догану за те, що він неналежно виконує посадові обовязки відповідно до посадової інструкції, а саме, що він неналежним чином перевіряє документи позичальників. З цим наказом він не згідний, оскільки виконував покладені на нього обовязки в межах своєї компетенції, повноважень та можливостей. Наказом за № 460/ОК від 17.09.2009 року позивача було звільнено з посади за систематичне невиконання без поважних причин своїх обовязків на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Неправомірні дії відповідача спричинили йому моральні страждання розмір компенсації яких він визначає в сумі 60000 грн. [PERSON] просить визнати незаконними накази: за № 323/ОК від 14.07.2009 року, № 214-О від 31.07.2009 року та за № 447/ОК від 10.09.2009 року щодо застосування до нього дисциплінарних стягнень у вигляді доган. Визнати незаконним наказ за № 460/ОК від 17.09.2009 року про його звільнення на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Поновити його на роботі. Стягнути з [PERSON] на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.09.2009 року по день предявлення позову в сумі 3100 грн. Стягнути з банку на його користь 60000 грн. в якості компенсації за завдану моральну шкоду та судові витрати. В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали. Просили вимоги задовольнити з підстав наведених в позові. Представники відповідачів в судовому засіданні позов не визнали. Просили в задоволенні позову відмовити за необґрунтованістю. Заслухавши осіб, які беруть участь у розгляді справи та дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. [PERSON] з 08.10.2007 року працював в Херсонському обласному управлінні ВАТ «Державний ощадний банк України» на посаді начальника відділу банківської безпеки. Наказом від 17.09.2009 року за № 460/ОК він був звільнений із займаної посади за систематичне невиконання без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Дана обставина підтверджується копією трудової книжки позивача та наказом про звільнення за № 460/ОК від 17.09.2009 року. За час роботи позивач декілька разів був притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Так наказом за № 323/ОК від 14.07.2009 року «Про стан кредитування та якості кредитного портфелю філії Херсонське обласне управління ВАТ «Ощадбанк» в першому півріччі 2009 року» було оголошено догану багатьом працівникам, а також і [PERSON] за неналежну роботу з перевірки надійності позичальників, а також з урахуванням наказу № 44/ок від 04.02.2009 року, наказу № 200-о від 27.10.2008 року, формальний підхід до вивчення документів підтверджуючих фінансовий стан, в результаті чого збільшилась кількість випадків прострочення погашення основного боргу та відсотків позичальниками в найближчі місяці після надання кредиту (зазначено 13 прізвищ позичальників), що призвело до погіршення якості кредитного портфелю фізичних осіб обласного управління і понадпланового формування резервів під кредитні операції, за недостатню роботу, щодо участі в погашені заборгованості по наданих кредитах фізичним особам. Наказом за № 214-О від 31.07.2009 року «Про застосування до начальника відділу банківської безпеки [PERSON] дисциплінарного стягнення» йому було оголошено догану за те, що він без поважних причин не виконав розпорядження начальника [PERSON] про надання списків боржників [PERSON]. Наказом за № 447/ОК від 10.09.2009 року «Про оголошення догани» позивачу було оголошено догану за те, що він неналежно виконує посадові обовязки відповідно до посадової інструкції, а саме за формальний підхід до проведення перевірки позичальника [PERSON] та відповідно недбале ставлення до своїх обовязків в частині перевірки надійності клієнтів банку, що як наслідок може призвести до суттєвих страт філії-облуправління в частині повернення кредитних коштів та одержання процентних доходів. Відповідно до ст.. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення, що передбачено ст.. 147 КЗпП України. В положенні про відділ банківської безпеки [PERSON] (далі Положення) зазначено: п. 1.1 відділ банківської безпеки [PERSON] створений на підставі Концепції банківської безпеки, затвердженої постановою правління ВАТ «Ощадбанк»; п. 1.2 відділ банківської безпеки у своїй діяльності керується законодавчими актами України та вказаною Концепцією. Згідно розділу 2 Концепції головною метою системи безпеки є: забезпечення стійкого функціонування банку і запобігання загрозам його безпеки; захист законних інтересів банку від протиправних посягань; охорона життя і здоровя персоналу; недопущення розкрадання фінансових і матеріально-технічних засобів, знищення майна і цінностей, розголошування, втрати, витоку, спотворення і знищення інформації, що становить банківську або комерційну таємницю, порушення роботи технічних засобів; забезпечення виробничої діяльності, включаючи засоби інформації. Діяльність підрозділів безпеки в областях базується на засадах подвійного підпорядкування, яке означає керівництво в повному обсязі її підрозділами начальниками відповідних філій, а також організаційне та методичне підпорядкування департаменту банківської безпеки, про що зазначено в Концепції. Розділ 3 Положення передбачає основні завдання відділу банківської безпеки: … сприяє, в межах своєї компетенції, запобіганню та відшкодуванню матеріальних збитків; бере участь у проведенні роботи щодо погашення заборгованості по наданих кредитах. До зобовязань, які покладені на відділ банківської безпеки відносяться: сприяти, в межах своєї компетенції, запобіганню та відшкодуванню матеріальних збитків, прийняття участі у проведенні роботи щодо погашення заборгованості по наданих кредитах та інше, про що зазначено в п. 5.2 Положення. Безпосередньо на начальника відділу банківської безпеки покладені обовязки: перевіряти надійність клієнтів та позичальників, сприяння поверненню наданих позик; … керує всією діяльністю відділу в межах наданих йому прав …; бере участь в проведені роботи щодо погашення заборгованості по наданих кредитах, що передбачено розділом 8 Положення та посадовою інструкцією начальника відділу банківської безпеки. З наведеного вбачається, що обовязки начальника відділу банківської безпеки [PERSON] не є чітко визначеними. Основна мета його роботи повністю збігається метою системи банківської безпеки, а саме: забезпечення стійкого функціонування банку і запобігання загрозам його безпеки; захист законних інтересів банку від протиправних посягань; охорона життя і здоровя персоналу; недопущення розкрадання фінансових і матеріально-технічних засобів, знищення майна і цінностей, розголошування, втрати, витоку, спотворення і знищення інформації, що становить банківську або комерційну таємницю, порушення роботи технічних засобів; забезпечення виробничої діяльності, включаючи засоби інформації. Тому при неналежному виконання своїх посадових обовязків начальник банківської безпеки ставить під загрозу безпеку, діяльність та існування філії [PERSON] та самого [PERSON]. Про належне чи неналежне виконання своїх посадових обовязків начальником банківської безпеки, в межах його компетенції, свідчать результати діяльності банку. Результати діяльності банку були предметом перевірок та службових розслідувань. Так, видачі наказу за № 323/ОК передував аналіз діяльності банку в сфері кредитування фізичних і юридичних осіб та роботу з проблемною заборгованістю в 2009 році, а також те, що в першому півріччі 2009 року зменшення кредитного портфелю фізичних і юридичних осіб становило 16,1 млн. грн.., при цьому сумнівна та прострочена заборгованість за кредитами за період з 01.01.2009 року по 01.07.2009 року збільшилась до 12,26 млн.грн. і таке інше. Таким чином було встановлено негативну діяльність філії [PERSON] за перше півріччя 2009 року. Тому наказом за № 323/ОК від 14.07.2009 року було оголошено догану декільком особам, в тому числі тим які безпосередньо несуть відповідальність за діяльність [PERSON] в сфері кредитування, а саме: начальнику відділу проблемних активів, його заступнику та начальники відділу банківської безпеки [PERSON] Видачі наказу за № 447/ОК від 10.09.2009 року «Про оголошення догани» передувало службове розслідування. Згідно акту службового розслідування від 08.09.2009 року, було проведено розслідування по факту неналежного виконання посадових обовязків начальником відділу банківської безпеки [PERSON] під час перевірки платоспроможності позичальника [PERSON] під час розслідування від [PERSON] були відібрані пояснення. Вивчивши матеріали кредитної справи, пояснення [PERSON] та перевіривши інформацію надану позичальником для отримання кредиту, комісія встановила, що перевірка платоспроможності позичальника [PERSON] була проведена формально і не була проведена належним чином. Тому комісія надали висновок про неналежне виконання [PERSON] своїх посадових обовязків. Суд вважає, що негативні результати роботи банку та неналежне виконання працівниками своїх посадових обовязків є достатньою підставою для притягнення відповідальних осіб до дисциплінарної відповідальності. Працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, про що зазначено в ст.. 139 КЗпП України. Як було встановлено в судовому засіданні начальник [PERSON] [PERSON] видав усне розпорядження начальнику відділу банківської безпеки [PERSON] надати списки боржників до Національного [PERSON] у Херсонській області. Дане розпорядження виконано не було. [PERSON] зазначає, що таке розпорядження він не отримував та не міг його виконати оскільки перебував у відпустці. Але до даних посилань суд відноситься критично та не приймає їх до уваги оскільки вони спростовуються пояснювальними та службовими записками позивача де він зазначає причини не виконання даного розпорядження. В службовій записці від 14.07.2009 року [PERSON] поясняє, що ВАТ «Ощадбанк» уклав угоду з Всеукраїнським бюро кредитних історій яке розміщує списки боржників в системі мереж по всім банкам, а угоди з Національним [PERSON] не має, тому відомості не направляються. Начальник [PERSON] є особою, яка, в межах своїх повноважень, визначає напрямки діяльності [PERSON], здійснює керівництво [PERSON] та несе відповідальність за його роботу. Тому саме начальник [PERSON] визначає завдання для виконання. Невиконання розпорядження начальника [PERSON], навіть якщо воно було викладено в усній формі, є підставою для притягнення працівника до відповідальності. Відсутність угоди з Нацбанком не є підставою для невиконання розпорядження керівника. Тому суд вважає, що наказ за № 214-О від 31.07.2009 року «Про застосування до начальника відділу банківської безпеки [PERSON] дисциплінарного стягнення» є законним. Згідно п. 3 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках систематичного невиконання працівником без поважних причин обовязків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення. Оскільки [PERSON] тричі був притягнутий до дисциплінарної відповідальності, що свідчить про систематичність невиконання ним посадових обовязків, відповідач, відповідно до п. 3 ст. 40 КЗпП України, мав право розірвати трудовий договір з власної ініціативи. Посилання позивача на те, що була порушена процедура його звільнення, а саме, що Банк не мав права його звільняти без письмового погодження з департаментом банківської безпеки, суд до уваги не приймає, оскільки воно спростовується листом з департаменту банківської безпеки в якому зазначено, що департамент не заперечував проти звільнення позивача. З наведених підстав, суд вважає, що наказ про звільнення позивача було видано в межах передбачених трудовим законодавством, тому підстав для визнання його незаконним не має, так само як немає підстав для поновлення позивача на роботі. У звязку з тим, що звільнення є законним, вимоги позивача в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed