Jurisdiction: civil
Date: 2010-07-20 00:00:00

У березні 2008 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним вище позовом, у якому, із урахуванням неодноразових уточнень, остаточно просить суд виділити їй житлове приміщення № 1-2, площею 24,4 кв.м., частину коридору № 1-1 та веранду № 1-І, площею 6,7 кв.м., в будинку № 24 по вулиці Зеленого в селищі міського типу [PERSON] Димерка Броварського району Київської області відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи С-8869 від 18 липня 2008 року експертної фірми «Еталон» із урахуванням того, що вона погоджується на проведення розподілу спірного нерухомого майна із погіршенням її житлових умов та на проведення компенсації різниці в ідеальних частинах, що належать іншим співвласникам за рахунок надвірних будівель (т.1, а.с.31-51). Крім того, просить суд здійснити розподіл особового рахунку за газове постачання та за електрику. У лютому 2009 року [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому просить суд виділити йому в натурі ? частину спірного будинку, а саме: веранду 1- І, площею 6,7 кв.м., коридор 1-1, площею 10,4 кв.м., житлову кімнату 1-2, площею 24,4 кв.м. (т.1, а.с. 93-95, 131). У березні 2010 року [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом, у якому просить виділити йому в натурі ? частину будинку № 24 по вулиці Зеленого в селищі міського типу [PERSON] Димерка Броварського району Київської області, а саме: веранду 1-І, площею 6,7 кв.м., коридор 1-1, площею 10,4 кв.м., житлову кімнату 1-2, площею 24,4 кв.м. (т.1, а.с.206). Судом відповідно до частини 2 статті 35 Цивільного процесуального кодексу України до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, залучено Великодимерську селищну раду Броварського району Київської області як орган місцевого самоврядування та як орган опіки та піклування, інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області та Броварську районну державну адміністрацію Київської області як орган опіки та піклування. У судовому засіданні позивач [PERSON] і її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали й просили їх задовольнити. У судовому засіданні відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] просили відмовити у задоволенні позову [PERSON] та зустрічного позову [PERSON], а зустрічний позов [PERSON] задовольнити. У судовому засіданні відповідач [PERSON] просив відмовити у задоволенні позову [PERSON] та зустрічного позову [PERSON], а його зустрічний позов задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] не зявилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи зворотні поштові повідомлення про одержання судових повісток. (т.1, а.с. 192, 203, 222, 230, 255, т.2, а.с. 16, 24, 39, 43). У судовому засіданні представник третьої особи Броварської районної державної адміністрації Київської області як органу опіки та піклування, [PERSON] просила вирішити справу відповідно до вимог чинного законодавства України. У судове засідання третя особа Великодимерська селищна рада Броварського району Київської області, як орган місцевого самоврядування і як орган опіки та піклування, представника не направила. Про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи зворотні поштові повідомлення про одержання судових повісток. Від цієї третьої особи до суду неодноразово надходили письмові клопотання про розгляд справи у відсутності її представника (т.1, а.с. 194, 200, 262, 263, т.2, а.с. 13, 15, 25, 26, 28, 41, 42, 44, 45, 50). У судове засідання третя особа інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області представника не направила. Про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Від цієї третьої особи до суду неодноразово надходили письмові клопотання про розгляд справи без участі її представника (т.1, а.с. 199, 223, т.2, а.с. 3, 4, 21, 40). Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Статтями 10, 11, 60 ЦПК України чітко визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що будинок № 24 по вулиці Зеленого в селищі міського типу [PERSON] Димерка Броварського району Київської області належить на праві спільної часткової власності [PERSON] (? частина), [PERSON] (? частина), [PERSON] (? частина) та [PERSON] (? частина) (а.с. 6, 100, 101, 102). Згідно із технічним паспортом на господарство по вулиці Зеленого, 24 в селищі міського типу [PERSON] воно складається із: - житлового будинку (літ. «А-1»), сараю (літ. «Б»), гаража (літ. «В»), погрібу (літ. «Г»), вбиральні (літ. «Д»), колодязя (літ. «К»), огорожі (літ. «N»). Гараж під літ. «В» побудований самовільно (т1, а.с.103). Житловий будинок під літерою «А-1» складається з: - веранди 1-І, площею 6,7 кв.м., - веранди 1-ІІ, площею 3,1 кв.м., - коридору 1-1, площею 10,4 кв.м., - житлової кімнати 1-2, площею 24,4 кв.м., - житлової кімнати 1-3, площею 16,6 кв.м., - ванної кімнати 1-4, площею 2,3 кв.м., - кухні 1-5, площею 9,1 кв.м., - веранди 1-6, площею 19,3 кв.м., - коридору 1-7, площею 9,8 кв.м., - коридору 1-8, площею 10,6 кв.м., - житлової кімнати 1-9, площею 10,1 кв.м., - житлової кімнати 1-10, площею 17,4 кв.м. (а.с. 104). У судовому засіданні встановлено, що [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] за взаємною домовленістю не можуть провести розподіл будинку № 24 по вулиці Зеленого у селищі міського типу [PERSON] Димерка Броварського району Київської області. Позивач [PERSON] наполягає саме на розподілі будинку й про виділення їй виключно житлового приміщення № 1-2, площею 24,4 кв.м., частини коридору № 1-1 та веранди № 1-І, площею 6,7 кв.м. При цьому вона не погоджується на грошову компенсацію замість належної їй частини спірного нерухомого майна, згодна на погіршення житлових умов й на здійснення компенсації для порівняння ідеальних часток у будинку іншим відповідачам за рахунок належних їй господарських будівель. Інший порядок розподілу житлового будинку її не влаштовує. У судовому засіданні відповідач [PERSON] також наполягав на розподілі житлового будинку й про виділення саме йому веранди 1- І, площею 6,7 кв.м., коридору 1-1, площею 10,4 кв.м., житлової кімнати 1-2, площею 24,4 кв.м. Інший порядок розподілу його не влаштовує. На грошову компенсацію замість належної йому частки в спільній частковій власності не погоджується. У судовому засіданні відповідач [PERSON] просив виділити йому в натурі ? частину спірного житлового будинку у вигляді веранди 1-І, площею 6,7 кв.м., коридору 1-1, площею 10,4 кв.м., житлової кімнати 1-2, площею 24,4 кв.м. Інший порядок розподілу будинку його не влаштовує. На грошову компенсацію не погоджується. У судове засідання відповідач [PERSON] не зявилася, письмових пояснень щодо розподілу житлового будинку до суду не надала. В цій цивільній справі проведено дві судових будівельно-технічних експертиз, на які були поставлені різні запитання. Зокрема, згідно із висновком експерта С-8869 від 18 липня 2008 року (т.1, а.с.31) Експертної фірми «Еталон» перед експертом були поставлені наступні запитання: - чи можливий розподіл спірного будинку на ? частину та на ? частини таким чином, щоб власнику ? частини виділити у власність приміщення 1-2, площею 24,4 кв.м., частину коридору 1-1 та веранду 1-І, площею 6,7 кв.м.; - якщо вказана пропозиція по варіанту розподілу можлива, то вказати варіанти розподілу будинку. За висновком цієї судової будівельно-технічної експертизи можливо провести розподіл спірного будинку на ? частину та на ? частин таким чином, щоб власнику ? частини виділити у власність приміщення 1-2, площею 24,4 кв.м., частину коридору 1-1, та веранду 1-І, площею 6,7 кв.м. Дійсна вартість будинку складає 300380 грн. 00 коп. Сума в розмірі 836,0 грн. підлягає грошовій компенсації першій стороні за рахунок другої сторони для порівняння ідеальних частин у вартості будинку. Як вбачається із висновку № 3061/3062 судової будівельно-технічної експертизи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 25 лютого 2010 року (т.1, а.с. 171- 184) експерту були поставлені наступні запитання: - вказати всі можливі варіанти розподілу спірного будинку на ? частину, ? частину та на 2/4 частин із урахуванням того, що [PERSON] належить ? частина будинку, [PERSON] ? частина будинку, [PERSON] та [PERSON] 2/4 частини будинку; - чи можливий розподіл будинку на ? частину, ? частину та на 2/4 частини шляхом виділення одному із співвласників ? частини будинку приміщення1-І, веранда, площею 6,7 кв.м., приміщення 1-1 коридор, площею 10,4 кв.м., приміщення 1-2, житлова кімната, площею 24,4 кв.м. і як співвідноситься загальна площа вказаних приміщень із ідеальною ? частиною будинку; - другому співвласнику ? частини будинку приміщення 1-7 коридор, площею 9,8 кв.м., приміщення 1-9, житлова кімната, площею 10,1 кв.м., і як співвідноситься загальна площа вказаних приміщень з ідеальною ? частиною будинку; - двом співвласникам 2/4 частин будинку приміщення 1-ІІ, веранда, площею 3,1 кв.м., приміщення 1-3, житлова кімната, площею 16,6 кв.м., приміщення 1-4, веранда, площею 2,3 кв.м., приміщення 1-5, кухня, площею 9,1 кв.м., приміщення 1-6, веранда, площею 19,3 кв.м., приміщення 1-8, коридор, площею 10,6 кв.м., приміщення 1-10, житлова кімната, площею 17,4 кв.м., і як співвідноситься загальна площа вказаних приміщень з ідеальною 2/4 частиною будинку. За висновком цієї судової будівельно-технічної експертизи поділ приміщень в спірному будинку відповідно до ідеальних часток співвласників ?, ? та 2/4 частини не вбачається можливим. Не вбачається можливим також провести поділ будинку відповідно до варіантів виділу окремих приміщень, які були поставлені перед експертом (т.1, а.с. 181, 182). Поділ будинку за умови значного відступу від рівності часток співвласників є можливим. Особи які беруть участь у справі, а саме: позивач [PERSON], відповідач [PERSON] та відповідач [PERSON] у судовому засіданні пояснили, що вони не згодні із жодним варіантом розподілу спірного будинку, які запропоновані висновком № 3061/3062 судової будівельно-технічної експертизи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 25 лютого 2010 року при умові значного відступу від рівності часток у праві спільної часткової власності на це нерухоме майно. Після проведення цих двох судових будівельно-технічних експертиз у попередньому судовому засіданні відповідачем [PERSON] подано до суду зустрічну позовну заяву про поділ спірного будинку, в якій він ставить питання про виділення і йому в натурі належну ? частину будинку. Судом в порядку ст.ст. 10, 11 ЦПК України учасникам процесу розяснено їхні права й обовязки, наслідки вчинення й не вчинення процесуальних дій, й зокрема щодо проведення по справі судової будівельно-технічної експертизи та інших видів експертиз для визначення можливих варіантів розподілу спірного будинку відповідно до заявлених позовних вимог та часток співвласників у праві спільної часткової власності, а саме на ? частину, ? частину, ? частину, ? частину. Учасники процесу відповідних клопотань з наведених питань перед судом не заявили й більш того від проведення будь-яких видів експертиз відмовилися, а тому справа була розглянута на підставі наявних у ній доказів й в межах заявлених позовних вимог. Суд за змістом ст.ст. 145-147 ЦПК України позбавлений можливості з власної ініціативи призначати експертизи. Відповідно до статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Допитаний у судовому засіданні в порядку статті 147 ЦПК України експерт Київського науково-дослідного інституту судових експертиз [PERSON] пояснив, що провести поділ будинку взагалі неможливо а ні відповідно до ідеальних частин співвласників, а ні з відступленням від них, оскільки в будь-якому випадку будуть порушуватися відповідні державні будівельні норми. Можливі варіанти із значним відступом ним запропоновані у висновку. Житлова кімната повинна мати вихід у кімнату, де відсутня газифікація. Вартість окремих приміщень у будинку є різною із урахуванням зносу, проведеного ремонту та з урахуванням інших обставин. При цьому враховується те, чи ці приміщення розташовані в самому будинку чи в прибудові. Кофіціент фізичного зносу також різний у відповідних приміщеннях. Розподіл будинку на чотири ізольованих квартири є неможливим, оскільки будуть порушені державні будівельні норми щодо часу попадання сонячних променів у відповідні житлові приміщення на протязі дня в період рівнодення, а це 2,5 год. Згідно із статтями 358, 361 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спірного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. За змістом статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Відповідно до статті 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї. У судовому засіданні встановлено, що частки співвласників будинку № 24 по вулиці Зеленого в селищі міського типу [PERSON] Димерка Броварського району Київської області [PERSON] (? частина), [PERSON] (? частина), [PERSON] (? частина) та [PERSON] (? частина) є рівними. Від грошової компенсації за частку у спільній частковій власності всі співвласники, які були присутніми в судовому засіданні, відмовляються. [PERSON], [PERSON] та [PERSON], не погоджуючись із висновками судових будівельно-технічних експертиз, наполягають на виділенні їм саме тих приміщень в спірному будинку, щодо яких ними заявлені позовні вимоги. Інші варіанти розподілу будинку нікого не влаштовують. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] категорично заперечили можливість припинення їхнього права на частку в спільному нерухомому майні із грошовим відшкодуванням її вартості, а тим більше щодо компенсації за рахунок господарських будівель, як це пропонувалося позивачем [PERSON] За змістом пунктів 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок» від 04 жовтня 1991 року № 7 (з наступними змінами та доповненнями) при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю слід враховувати, що це можливо здійснити, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним входом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у звязку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. У тих випадках, коли для поділу необхідне переобладнання та перепланування будинку, він провадиться за наявності дозволу на це виконкому місцевої ради (ст.152 ЖК). Якщо рішення виконкому є необґрунтованим суд може не погодитися із ним, мотивуючи це в рішенні. При поділі жилого будинку суд зобовязаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Судом під час розгляду справи в порядку статей 10, 11 ЦПК України неодноразово пропонувалося особам, які беруть участь у справі, звернутися до Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області у порядку, визначеному чинним законодавством України, щодо надання дозволу на проведення переобладнань та перепланувань у спірному житловому будинку при запропонованих ними варіантах його розподілу. Разом із тим, до Великодимерської селищної ради із відповідною заявою звернулася лише позивач [PERSON] й то лише 08 червня 2010 року (т.2, а.с.8). На час розгляду справи ця заява не була вирішена по суті. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] до органу місцевого самоврядування із заявами не зверталися. У судовому засіданні особи, які беруть участь у справі [PERSON], [PERSON]М, та [PERSON] наполягали на проведенні розгляду справи не чекаючи вирішення заяви [PERSON], подану до органу місцевого самоврядування, по суті у звязку із тим, що як слідує із письмового повідомлення селищного голови [PERSON] (т.2, а.с.50) селищна рада не має принципових заперечень щодо розподілу спірного будинку. Таким чином, суд приходить до висновку що позов [PERSON], зустрічний позов [PERSON] та зустрічний позов [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки здійснити розподіл спірного будинку є неможливим. Від проведення судової будівельно-технічної експертизи із визначенням можливості розподілу спірного будинку відповідно до часток у праві спільної часткової власності, тобто по ? кожному, особи, які беруть участь у справі, відмовилися, за висновком судової будівельно-технічної експертизи № 3061/3062 Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 25 лютого 2010 року провести розподіл будинку на ?, ? та на 2/4 частини є також неможливим, варіант розподілу будинку, запропонований висновком експерта С-8869 від 18 липня 2008 року Експертної фірми «Еталон» судом до уваги не приймається, оскільки при такому варіанту розподілу порушуються державні будівельні норми, а також права інших співвласників, які не погоджуються на будь-які види компенсацій за належні їм частки в праві спільної часткової власності, а також на відступ від ідеальних часток, й самі вимагають розподілу будинку тільки в натурі між ними. При цьому судом також беруться до уваги положення статті 41 Конституції України про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. У судовому засіданні особами, які беруть участь у справі, суду не надані безспірні докази того, що спільне володіння і користування майном є неможливим. Таких доказів під час розгляду справи не здобуто й судом відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства України. Всі зазначені учасники процесу користуються спірним будинком та господарськими будівлями. Оскільки у судовому засіданні встановлено, що [PERSON] одноособово за власні кошти зробила поліпшення у спірному будинку, хоча й без згоди на це інших співвласників, то суд в порядку ст.ст. 10, 11 ЦПК України вважає за необхідне розяснити їй право на звернення до суду із позовом про відшкодування понесених витрат.

Outcome: dismissed