Jurisdiction: civil
Date: 2010-06-28 00:00:00

В листопаді 2008 року позивачі звернулись в суд з вказаним позовом, мотивуючи тим, що позивачці [PERSON] на праві власності належить 2/9 частини жилого будинку №37 по вулиці Київській в селі Горенка Києво-Святошинського району Київської області, на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Першою Київською обласною державною нотаріальною конторою 12.05.2006 року за реєстром №1-1083. [PERSON] на праві власності належить 2/3 частини жилого будинку №37 по вулиці Київській в селі Горенка Києво-Святошинського району Київської області, на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Першою Київською обласною державною нотаріальною конторою 12.05.2006 року за реєстром №1-1077. Власником інших 2/9 частини будинку є відповідач. Жилий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,08 кв.м. Земельна ділянка не приватизована. Між співвласниками будинок в натурі не ділився, порядок користування земельною ділянкою не визначався. Проте, між співвласниками почали виникають питання та непорозуміння з приводу користування будинком та земельною ділянкою, оскільки відповідач відмовляється впускати позивачок в будинок. Протягом розгляду справи змінювала позовні вимоги, востаннє просила встановити порядок користування житловим будинком та визначити порядок користування земельною ділянкою, що знаходяться в с.Горенка Києво-Святошинського району Київської області по вул.Київській №37 між співвласниками будинку у частках, що відповідають долям у власності. За клопотанням позивача, узгоджено з думкою сторін, в справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої було поставлено запитання щодо спірного будинку та домоволодіння. Експертизу здійснив Київський науково-дослідний інститут судових експертиз. В судовому засіданні позивачка позов підтримала, просила задовольнити в повному обсязі, у її інтересах та у інтересах її підопічної. Відповідач проти позову заперечував, просив відмовити. Проти запропонованих позивачкою варіантів користування будинком відмовився, додатково пояснив, що вони передбачають прибудову приміщень до існуючого будинку, на що у нього коштів немає, крім того, позивачка пропонує йому приміщення, що не мають спільних стін, та неможливо, крім як по вулиці, дістатись з одного приміщення у інше. Вважає такі варіанти надуманими, погодився з висновком експерта, просив надати йому у користування приміщення 1-1 та 1-5. У цьому випадку приміщення позивачки та її підопічної є суміжними та позивачка зможе виконувати свої функції опікуна недієздатної особи. Представник третьої особи в судове засідання не з"явився повторно, до суду надіслав заяву, де просив справу слухати без їх представника. Вислухавши сторін, дослідивши зібрані в справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] на праві власності належать 2/3 частини жилого будинку №37 по вулиці Київській в селі Горенка Києво-Святошинського району Київської області. Це підтверджується свідоцтвом про право на спадщину серії ВСР №965642, виданим Першою Київською обласною державною нотаріальною конторою 12.05.2006 року за реєстром №1-1083. [PERSON] є власником інших 2/3 частини жилого будинку №37 по вулиці Київській в селі Горенка Києво-Святошинського району Київської області. Це підтверджується свідоцтвом про право на спадщину серії ВСР №965643, виданим Першою Київською обласною державною нотаріальною конторою 12.05.2006 року за реєстром №1-1077. Відповідачу належить 2/9 частини того ж будинку. Спірний будинок згідно технічного паспорту складається із чотирьох житлових кімнат площею 65 кв.м. суміжні кімнати - 25,6 кв.м, 15,2 кв.м. та 15,5 кв.м, ізольована кімната - 8,7 кв.м., кухня - 11,9 кв.м., коридор - 7,6 кв.м., кладова - 2,4 кв.м. до складу будинковолодіння входить сарай літера «Г» площею 10,1 кв.м., погріб літера «В» площею 10,8 кв.м., убиральня літера «Д» площею1,4 кв.м., колодязь І, огорожа №1-4. Житловий будинок розташований на земельній ділянці загальною площею 0,08 га. Земельна ділянка не приватизована та між співвласниками в натурі не ділилась, порядок користування земельною ділянкою не визначався. Ці обставини доводяться всіма доказами, зібраними у справі, в їх сукупності, та не було спростовано протягом розгляду справи по суті. Згідно висновку експерта КНДІСЕ [PERSON] від 12.04.2010 року №2140/2141, розподіл житлового будинку і господарських споруд по вул.Київській №37 в с.Горенка Києво- Святошинського району Київської області між співвласниками у відповідності до їх ідеальних часток 5/9, 2/9 та 2/9 згідно з вимогами чинних будівельних норм можливий лише з відступом від ідеальних часток, в зв'язку з тим, що на площі квартири, яка припадає на ідеальні частки 2/9, 2/9 та 5/9, в результаті реконструкції неможливо розмістити окремо ізольовані квартири (з влаштуванням приміщень кухні та санвузла, з прокладенням додаткових мереж інженерного забезпечення та влаштуванням окремого виходу), які б відповідали вимогам діючих будівельних норм. Визначити можливий варіант розділу земельної ділянки по вул.Київській №37 в с.Горенка Києво-Святошинського району Київської області між співвласниками у відповідності до їх ідеальних часток 5/9, 2/9 та 2/9 згідно з розробленим варіантом розділу житлового будинку не вбачається можливим в зв'язку з наявністю надлишків, місцезнаходження яких документально не встановлено, та відсутністю в наданій для дослідження копії плану встановлених меж земельної ділянки по вул.Київській №37 в с.Горенка Києво-Святошинського району Київської області прив'язки будівель і споруд до меж земельної ділянки. Про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України експерт попереджений. Про виклик в судове засідання експерта для допиту сторони клопотань не заявляли. Згідно ч.З ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Земельна ділянка за адресою спірного майна не приватизована. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за доцільне встановити такий порядок користування будинком: -[PERSON] у конкретне користування виділити приміщення І площею 7,6 кв.м, приміщення II площею 2,4 кв.м, приміщення 1-2 площею 15,2 кв.м, та житлову кімнату 1-3 площею 15,5 кв.м., погріб «В», вбиральню «Д». -[PERSON] виділити житлову кімнату 1-4 площею 25,6 кв.м. -[PERSON] виділити приміщення 1-5 площею 8,7 кв.м та житлову кімнату 1-1 площею 11,9 кв.м. При цьому компенсація на користь [PERSON] за відступ від ідеальних часток у будинковолодінні складе у [PERSON]- 826,5 гривень, а у [PERSON]- 3876,5 гривень. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову за варіантом, запропонованим експертом, з урахуванням думки сторін. Слід зазначити, що протягом розгляду справи по суті позивачка неодноразово пропонувала свої варіанти порядку користування житловим будинком, які, на її думку, є більш доцільними, оскільки її підопічна є інвалідом. Вислухавши думку сторін стосовно цих варіантів, суд не може погодитись з зазначеними варіантами позивачки, оскільки ними передбачається великий обсяг робіт з капітальною добудовою та перебудовою існуючих будівель, які потягнуть за собою значні зміни у існуючій забудові земельної ділянки сторін, зменшення фактичного розміру вільної землі та збільшення вартості необхідних робіт на невстановлену суму. В той же час, оскільки неможливо встановити дійсні межі земельної ділянки, на якій розташовано будинковолодіння сторін, про що зазначено у висновку експерта, у частині розподілу в натурі земельної ділянки позивачці слід відмовити. Керуючи ст..364, 358, 1261 ЦПК України, ст..88 ЗК України, ст..ст.60, 209, 212, 215 ЦПК України,-

Outcome: partial