Jurisdiction: civil
Date: 2008-11-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої йому з приводу неналежного виконання угоди на виконання ремонтно-будівельних робіт. 23 вересня 2008 року [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої їй неналежним виконанням договору будівельного підряду. У судовому засіданні [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги до [PERSON] підтримали в повному обсязі та просять стягти на користь первісного позивача 4684,00 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, та 1650 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. На обґрунтування позовних вимог пояснили, що 7 березня 2008 року між позивачем [PERSON] та відповідачкою [PERSON] в усній формі було укладено договір підряду на виконання ремонтно-будівельних робіт у приміщенні сауни, що знаходиться у будинку побуткомбінату за адресою вул. Петровського, 2, в смт Котельва, з оплатою виконаних робіт по мірі їх виконання, за цінами, визначеними [PERSON] відповідно до цін, що склалися в межах району. Перед кожним видом робіт він обговорював з [PERSON] яку саме роботу буде виконувати і скільки вона буде коштувати. Обсяг робіт щоразу визначала [PERSON] , відповідно до наявних у неї коштів на придбання будматеріалів. Частину виконаних ним робіт [PERSON] оплатила на суму 2156 грн. Але згодом у неї виникли проблеми з грошима і [PERSON] перестала оплачувати виконані роботи. Проект на проведення реконструкції сауни він не бачив, [PERSON] показувала проект стороннім особам, після спілкування з якими вказувала які роботи необхідно виконувати. [PERSON] вказувала на вид та обсяг робіт самостійно, залежно від того чи мала кошти на придбання матеріалу. [PERSON] намагалася знайти підсобних робітників, але у зв’язку з тим, що вони зловживали алкогольними напоями, [PERSON] від них відмовився і шукав підсобників сам. Інструменти, будівельні матеріали шукав і доставляв на об’єкт сам, попередньо обговоривши про їх придбання з [PERSON] . [PERSON] виїздила за межі району з метою заробити кошти на проведення ремонтних робіт. Вона здійснила грошовий переказ на 1,0 тис.грн. для придбання будматеріалів та інструментів, які і були ним використані для цього, решту суми – 346,50 грн. [PERSON] залишив собі в рахунок оплати виконаних робіт. Крім того, [PERSON] здійснила переказ на суму 250 грн., але дані кошти вона попрохала віддати її сину [PERSON] , щоб він забрав з Полтави масажний столик. Будь-яких претензій з приводу виконаних робіт [PERSON] не пред’являла. З приводу претензій щодо виконання робіт по оббивці стін пластиком повідомляв [PERSON] , що висота стін становить 3,07 м, а висота пластику – 3,0 м. Вікно, яке вже було виготовлено без врахування необхідності оббивки віконних відкосів пластиком, не відкривається не з його вини, оскільки він його лише встановлював, а оббити віконні відкоси пластиком іншим способом було неможливо. Закуплена [PERSON] плитка була побита. Твердження [PERSON] про те, що роботи не були виконані в строк є необґрунтованими, оскільки роботи виконувались в міру надходження коштів від неї на придбання матеріалів у період з березня по серпень 2008 року. Кошторис на виконання робіт був затверджений [PERSON] уже після виникнення спору про оплату за виконану роботу. Всю роботу за договором виконано ним добросовісно, але [PERSON] відмовляється від оплати виконаних робіт, чим заподіяла матеріальну шкоду в сумі 4684 грн. Крім того, діями [PERSON] заподіяно моральну шкоду, оскільки він мав тяжке матеріальне становище через неоплату відповідачкою виконаних робіт, а в цей час він мав на утриманні хвору дружину після операційного втручання, малолітню дитину, та переніс загострення своєї хвороби. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] не визнали у повному обсязі, та пояснили, що пред’явлення претензій з приводу виконаних робіт виникли через небажання позивачки за зустрічним позовом проводити оплату виконаних робіт у зв’язку з відсутністю у неї коштів, а тому позовні вимоги [PERSON] є безпідставними. [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги [PERSON] не визнали в повному обсязі, а зустрічні позовні вимоги підтримали повністю. На обґрунтування своїх вимог та заперечень пояснили, що 7 березня 2008 року між [PERSON] та [PERSON] в усній формі було укладено договір підряду на виконання ремонтно-будівельних робіт у приміщенні сауни, що знаходиться у будинку побуткомбінату, в якому остання орендує приміщення. [PERSON] зобов’язувався виконати роботи, передбачені проектом до 01.08.2008 року за найнижчими цінами. Він вказував суму, яку їй слід оплатити за виконану ним роботу, а вона оплачувала. Один раз домовились конкретно за ціну на оббиття стін пластиком – 25 грн./м.кв. [PERSON] не виконав роботи в обумовлений строк, чим порушив умови договору, а інші майстри виконують ремонтні роботи дешевше, і якби вона це знала, то відмовилася б від послуг [PERSON] . Об’єм робіт для [PERSON] вона визначала завжди, якщо були труднощі з грошима на придбання матеріалів, була інша поточна робота. [PERSON] виконав неякісно роботи в душовій. Упаковки з плиткою дійсно були з боєм, однак коли вона перевіряла декілька ящиків, то битих в них з 10 шт. було від 1 до 3 шт. Пластик був закуплений по 6 м, його ніхто не розрізав, але [PERSON] розрізав пластик по 3 м., внаслідок чого після оббивки ним стін до підлоги утворився зазор, який не перекривається плінтусом. Неякісно виконані [PERSON] роботи переробляв інший майстер, який і повідомив, що оббивка пластиком біля вікна виконана неякісно, тому вікно і не відкривалося. Крім того, [PERSON] виконав роботи, про які вони не домовлялися, а саме: установка лічильника, з якого протікає вода; підсобні роботи, на стіни у туалетній кімнаті необхідно було покласти плитку, але він оббив стіни пластиком. А установку двох електричних розеток та двох вимикачів взагалі не проводив. Фактично за виконані роботи оплатила 3106 грн. Крім того, на придбання матеріалів нею було надіслано поштовим переказом 1250 грн., а ще 600 грн. передала дочка. Про купівлю інструментів не домовлялися. Всього нею було оплачено виконаних робіт на суму 4956 грн. А відповідно до замовленого нею кошторису, вартість всіх необхідних якісно виконаних робіт становить 3103 грн. [PERSON] часто не було на об’єкті, гроші часто просив наперед, у чому не відмовляла, але тоді не мала коштів на придбання матеріалів. Сміття на об’єкті не прибиралося. Оскільки виїздила з Котельви щоб заробити гроші, контролювати виконання робіт доручала сину [PERSON] Коли востаннє повернулася в Котельву [PERSON] вимагав до оплати 2650 грн. за виконані ним роботи. 650 грн. я оплатила, залишилось ще 2,0 тис.грн. [PERSON] зазначила, що хотіла йому заплатити, але він їй не відзвітувався. Вона не прийняла виконані роботи, оскільки були недоліки, які він відмовився усунути. Через складні відносини з [PERSON] приймання виконаних робіт виконати неможливо. [PERSON] були привласнені кошти на суму 1853 грн., що і становить заподіяну їй матеріальну шкоду. Діями [PERSON] заподіяно і моральну шкоду, оскільки вона не змогла розпочати роботу в орендованому нею приміщенні в строк, роботи виконані неякісно, це викликало у неї хвилювання, яку [PERSON] оцінює у 1700 грн. Крім того, представник [PERSON] – [PERSON] додав, що кошти в сумі 4956 грн. були перераховані [PERSON] на придбання будівельних матеріалів, але [PERSON] безпідставно використав 653,50 грн. на придбання інструменту. Про вартість виконаних робіт [PERSON] дізналася лише із позовної заяви. [PERSON] , вимагаючи оплату, не здавав виконані роботи, тому вони не змогли домовитися про усунення недоліків. Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] слід задовольнити частково з таких підстав. Як встановлено під час судового розгляду і визнається сторонами, [PERSON] та [PERSON] 7 березня 2008 року уклали в усній формі договір підряду на виконання переобладнання складського приміщення під сауну, душові, масажні кабінети, що знаходиться у будинку побуткомбінату по вул. Петровського, 2, в смт Котельва, з поетапною оплатою виконаних робіт. Сторони домовились, що [PERSON] буде проводити оплату виконаних [PERSON] робіт за цінами, визначеними останнім, виходячи з найнижчих цін, що склалися в межах району. Обсяг робіт, який повинен був виконувати [PERSON] , встановлювала [PERSON] відповідно до наявності у неї коштів на придбання будівельних матеріалів. Допитана під час судового розгляду свідок [PERSON] , яка є директором КП „Побутовик-Котельва”, і не є спеціалістом у галузі будівництва, повідомила, що [PERSON] орендує у приміщенні побуткомбінату приміщення вже чотири роки. Знає, що [PERSON] виконував ремонтні роботи в орендованому [PERSON] приміщенні. На виконання ремонтних робіт пропонувала знайти іншу бригаду робітників, які б зробили б роботу швидше і дешевше, але [PERSON] не виявила бажання скористатися її пропозицією. Під час проведення ремонту заходила на об’єкт, підказувала [PERSON] що, де і як краще зробити, оскільки протягом декількох років у приміщенні побуткомбінату виконуються ремонтні роботи. Бачила, що [PERSON] різні дрібниці виконувались неякісно, а також те, що [PERSON] протягом деякого періоду не міг працювати через відсутність матеріалу. Щодо умов укладеного сторонами договору їй нічого не відомо. Свідок [PERSON] у суді пояснив, що у червні-липні 2008 року допомагав [PERSON] у проведенні ремонтних робіт у приміщенні побуткомбінату. У закінченні ремонту участі не приймав, оскільки [PERSON] не оплачувала виконані роботи, у зв’язку з чим [PERSON] не міг оплатити його роботу. Зауважень з приводу виконаних робіт та їх вартості [PERSON] не висловлювала. Ціни за виконані роботи [PERSON] не завищував, такі вони склалися в межах даного району, про що він знає з власного досвіду, оскільки займається ремонтними роботами протягом трьох останніх років. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працював разом з [PERSON] поки [PERSON] не повідомила, що не має коштів. Ціни на виконані [PERSON] роботи не завищені, про це йому добре відомо, оскільки протягом останніх п’яти років займається виконанням ремонтно-будівельних робіт. Обсяг робіт встановлювала [PERSON] , претензій до виконаних робіт вона не мала. Свідок [PERSON] , який працює вантажником, пояснив, що допомагав виконувати [PERSON] штукатурні роботи. Бачив, що виконані [PERSON] роботи не дуже якісно. Під час судового розгляду свідок [PERSON] , який є сином [PERSON] , пояснив, що [PERSON] є поганим майстром. Висловивши невдоволення з приводу оплати за роботу, закрив на замок приміщення в якому проводив ремонт. [PERSON] запропонувала подивитися на виконану роботу і тоді проведе оплату. Замок [PERSON] спиляли, повісили свій, подивилися на виконані ним роботи. Коли прийшли на об’єкт і відкрили замок своїм ключем, [PERSON] з невідомих причин відмовився показати виконані ним роботи, за які просив оплату понад 2300 грн. Раніше виконані [PERSON] роботи подобалися, але «коли поспілкувалися з людьми», то зрозуміли, що вони виконані неякісно, у зв’язку з чим «тепер до кожної дрібниці прискіпуємося»: у вікні не відкривається кватирка, що не дозволяє провітрювати приміщення; встановлений водяний лічильник пропускає воду; плінтуси необхідно замовляти щоб привезли ширші стандартних, а це дорожче вийде. Свідку [PERSON] з приводу умов договору [PERSON] з [PERSON] нічого невідомо. Про існування такого договору знає, оскільки сам безоплатно допомагав [PERSON] у проведенні ремонту в орендованому [PERSON] приміщенні. Свідок [PERSON] , яка є дочкою [PERSON] , пояснила, що їй нічого невідомо з приводу даного спору, що виник між сторонами. Лише один раз наприкінці літа, а саме у серпні 2008 року, точної дати не пам’ятає, передавала [PERSON] кошти в сумі 600 грн., які зняла з банкомату для закупівлі матеріалу за дорученням [PERSON] Свідок не пояснила кому належать кошти, та рахунок з якого нею були зняті зазначені гроші. Згідно з ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до вимог ст.843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Як встановлено під час судового розгляду, сторони визначили спосіб визначення ціни роботи шляхом згоди [PERSON] проводити оплату за виконані роботи за цінами, які зазначить [PERSON] . Сторонами визнається, що частина виконаних [PERSON] робіт була оплачена [PERSON] відповідно до зазначеного вище порядку. Згодом, у [PERSON] виникли труднощі з оплатою за виконані роботи через відсутність коштів, у зв’язку з чим вона виїздила за межі району щоб заробити гроші. Відповідно до квитанцій поштового переказу від 21 та 24 липня 2008 року, (а.с.44, 45) [PERSON] надіслала [PERSON] С.П. кошти в сумі 1250 грн. (1,0 тис.грн. + 250грн. = 1250 грн.). Отримання даної суми [PERSON] визнається. Доказів того, що кошти в сумі 250 грн. були передані [PERSON] сину [PERSON] для оплати за придбаний нею масажний столик під час судового розгляду не встановлено. Під час судового розгляду позивачка [PERSON] пояснила, що коли вона востаннє повернулася в Котельву, [PERSON] просив її оплатити виконані роботи на суму 2650 грн., частину з яких в сумі 650 грн. вона сплатила, та повідомила [PERSON] , що сплатить залишок після того, як останній відзвітується про обсяг зробленого ним безпосередньо на місці проведення ремонтних робіт. Доказів сплати [PERSON] 650 грн. із суми 2650 грн., пред’явлених [PERSON] до оплати за виконані роботи, [PERSON] не надала. І, фактично, це є сума витрачена [PERSON] на придбання будматеріалів, що не заперечується сторонами, із суми в 1 тис.грн., надісланих [PERSON] переказом 21 липня 2008 року, з якої [PERSON] залишив собі 346,50 грн. (а.с.45). [PERSON] не заперечуються перелік робіт, виконаних [PERSON] і не оплачених нею, зазначених первісним позивачем у позовній заяві, за винятком вартості робіт, які нею не замовлялися, а саме: підсобних робіт на суму 1350 грн., встановлення лічильника води на суму – 80 грн., підготовки і оббивки туалетної кімнати пластиком – на суму 112,50 грн., встановлення двох розеток та двох вимикачів – на суму 50 грн. [PERSON] не заперечується, що дані роботи [PERSON] не замовлялися, однак пояснив, що виконання певних робіт потребувало допомоги підсобних робітників. Загальна вартість робіт, які не замовлялися [PERSON] , становить 1592,50 грн. (1350+80+112,50+50=1592,50). Відповідно до переліку та вартості виконаних ним, але неоплачених [PERSON] робіт, зазначених [PERSON] він виконав наступні роботи: а саме: три виводи каналізації – на загальну суму 150 грн. (3 шт. по 50 грн.); облицювання душової кімнати плиткою 6 кв.м. – на загальну суму 180 грн. (30 грн./кв.м); встановлення дерев’яної перегородки у фойє – вартістю 300 грн.; встановлення двох дверних коробів, дверей та врізних замків до них – на загальну суму 400 грн.; збірка і встановлення дверного короба між коридором і фойє – на суму 50 грн.; підготовка стін коридору, фойє та масажного кабінету під оббивку та оббивка пластиком 53 кв.м. – на загальну суму 1325 грн. (25 грн./кв.м); оббивка віконних і дверних відкосів пластиком 11,6 метрів погонних – на загальну суму 348 грн. (30 грн./м.пог.); шпаклівка стелі у фойє 13 кв.м. – на загальну суму 260 грн. (10 грн./кв.м у два шари); обрізка труб у фойє – на суму 50 грн.; пробиття в стіні отвору і встановлення вентилятора – на суму 75 грн.; пробиття отворів під каналізацію – в стіні 20 грн., залізобетонному цоколі, товщиною 70 см – 100 грн.; пробиття чотирьох отворів в стіні під водопровід – на загальну суму 100 грн. Всього [PERSON] не було оплачено виконаних [PERSON] робіт на загальну суму 3358 грн., З цієї суми слід вирахувати 346,50 грн. (кошти, які [PERSON] залишив собі з коштів, наданих [PERSON] на закупівлю будівельних матеріалів), а також 82,50 грн. (вартість інструменту, придбання якого сторонами не обумовлювалося, а саме: свердла, вартістю 12 грн., щітка для фарбування, вартістю 3,50 грн., ніж, вартістю 10 грн., шприц для силікону, вартістю 12 грн., та навісний замок, вартістю 25 грн. і респіратори, на суму 20 грн.), а також 250 грн. – кошти, надіслані [PERSON] переказом [PERSON] (а.с.44). [PERSON] не надала суду доказів передачі 600 грн. [PERSON] в рахунок оплати за виконані роботи через її дочку [PERSON] ., яка пояснила, що передала вказану суму в кінці літа 2008 року. Однак, сторонами визнається, що в серпні 2008 року [PERSON] ремонтних робіт вже не виконував, і в цей період ніяких розрахунків за виконані роботи не проводилось. А тому, суд не може взяти до уваги пояснення свідка [PERSON] Всього [PERSON] було виконано неоплачених робіт на загальну суму 2679 грн. (3358 - 346,50 - 82,50 - 250=2679). Із вказаної суми [PERSON] визнається, що вона мала намір оплатити виконані роботи в сумі 2650 грн. після «звітування» [PERSON] про виконану ним роботу. Одночасно [PERSON] визнається, що через складні відносини з [PERSON] приймання виконаних ним робіт виконати неможливо. Роботу, виконану [PERSON] , вона оглянула після того, як спиляла замок, який повісив на вхідні двері [PERSON] , та виявила, що сміття, в тому числі побутові відходи, з приміщення не було винесене, биті плитки розкидані по підлозі. Відповідно до ст.853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Як встановлено під час судового розгляду, [PERSON] оглянула виконану [PERSON] роботу, і не заявила негайно у будь-якій формі (усній чи письмовій) про виявлені нею недоліки виконавцю ремонтних робіт. Крім того, свідок [PERSON] , який за дорученням [PERSON] контролював виконання ремонтних робіт, пояснив, що виконані [PERSON] роботи йому та його матері сподобалися, але пізніше, «коли поспілкувалися з людьми», то зрозуміли, що роботи виконані неякісно, у зв’язку з чим, тепер «прискіпуються до кожної дрібниці». [PERSON] не надала будь-яких доказів неякісного виконання [PERSON] ремонтних робіт, а також доказів усунення цих недоліків шляхом демонтажу зробленого та повторного виконання. З врахуванням наведеного вище, [PERSON] втратила право на посилання на відступи від умов договору та недоліки у виконаній роботі. [PERSON] вказує, що внаслідок неналежного виконання своїх зобов’язань за договором підряду, привласнення коштів, переданих для закупівлі будівельних матеріалів, їй було заподіяно [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 1853 грн., яку вона визначила як різницю між сплаченою нею сумою та кошторисом ремонтних робіт (4956 грн. – 3103 грн.=1853 грн.). Однак, кошторис виконаних робіт був затверджений [PERSON] лише 15 серпня 2008 року, до того як сторонами було досягнуто домовленості про спосіб визначення вартості виконаних робіт шляхом згоди [PERSON] на ціни, зазначені [PERSON] за кожний вид виконаних робіт. Крім того, кошторис було складено лише на реконструкцію сауни (а.с.40-43), а відповідно до робочого проекту переобладнання складського приміщення, розташованого по вул. Петровського, 2, в смт Котельва (на який посилається [PERSON] ), проводилося під сауну, душові, масажні кабінети (а.с.76-122). Крім того, кошторис на реконструкцію сауни передбачає витрати по заробітній платі працівникам, які виконуватимуть ці роботи. Але [PERSON] не перебував у трудових відносинах з [PERSON] , а уклав з нею цивільно-правовий договір. Відповідно до ст.844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Посилання [PERSON] на те, що [PERSON] вийшов за межі кошторису, не заслуговують на увагу, оскільки такий кошторис був затверджений лише 15 серпня 2008 року, тобто після припинення [PERSON] виконання ремонтних робіт (а.с.40-43). [PERSON] під час судового розгляду пояснювала, що якби знала, що інші майстри роблять аналогічні роботи дешевше, то відмовилася б від послуг [PERSON] . Однак, [PERSON] відмовлялася від пропозицій [PERSON] знайти іншу бригаду працівників, які, нібито, зроблять роботу швидше і дешевше, що визнається самою замовницею, та свідчить про те, що якість та вартість виконаних [PERSON] робіт влаштовувала [PERSON] . А допитані під час судового розгляду свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили, що розцінки на виконані [PERSON] роботи відповідали цінам, які склалися в даному районі. Позивачкою та її представником стверджується, що [PERSON] було привласнено кошти в сумі 653,50 грн., які він використав на придбання інструменту, про що сторони не домовлялися. Однак, зазначена [PERSON] сума в розмірі 653,50 грн. була витрачена ним не лише на придбання інструментів, а й на придбання будматеріалів. Із зазначеної суми витрати на придбання інструменту становили лише 82,50 грн., які слід стягти на користь [PERSON] [PERSON] дана сума не заперечується, доказів про придбання [PERSON] за її кошт інструменту на суму 653,50 грн. нею не надано. Згідно з ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Під час судового розгляду не добуто доказів того, що сторони домовлялися про конкретні строки виконання ремонтних робіт до 01 серпня 2008 року, оскільки встановлено, що [PERSON] мала матеріальні труднощі, у зв’язку з чим придбання будматеріалів та часткова оплата за виконані роботи проводилося поетапно, в залежності від наявності коштів у замовниці. Крім того, на підтвердження того, що сторони не мали домовленості про строки виконання ремонтних робіт в у повному обсязі, свідчить і затверджений лише 15 серпня 2008 року кошторис на реконструкцію сауни (а.с.40-43). Інших доказів на обґрунтування своїх вимог чи заперечень по суті позовних вимог сторонами та їх представниками надано не було, як і не заявлено про неможливість їх подання з незалежних від них причин. Позивачі не довели свого позову щодо відшкодування матеріальної шкоди в зазначеному ними обсязі, що є їх основним обов’язком відповідно до засад змагальності процесу за ст.10 ЦПК України. При цьому суд створив усі умови для змагальності процесу, роз’яснював позивачам та їх представникам їх права і обов’язки, у зв’язку з чим їх позови про відшкодування матеріальних збитків слід задовольнити частково. [PERSON] та [PERSON] пред’явили позовні вимоги про відшкодування заподіяної їм моральної шкоди, внаслідок неналежного виконання умов договору підряду. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов’язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 883 ЦК України передбачена відповідальність підрядника за неналежне виконання обов’язків за договором будівельного підряду тільки у вигляді неустойки, встановленої договором або законом, і відшкодування збитків, та не передбачена можливість підрядника у вигляді відшкодування моральної шкоди. Під час судового розгляду встановлено, і це не заперечується сторонами, відшкодування моральної шкоди за неналежне виконання обов’язків за договором підряду, сторонами не передбачалась. За таких обставин у задоволенні вимог про відшкодування моральної шкоди сторонам слід відмовити. Відповідно до ст.88 ЦПК України на користь [PERSON] та [PERSON] слід стягнути понесені ним і документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору, витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи (а.с.2, 3, 6, 31, 33, 46) пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial