Jurisdiction: civil
Date: 2010-02-24 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, яким просить стягнути з відповідачки 3280,20 гривень у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 5000,00 гривень у рахунок відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати у розмірі 623,70 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивачка посилалася на те, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 27.08.2009 року з вини відповідачки, яка проживає поверхом вище було залито квартиру позивачки, про що КП „Жилкомсервіс було складено акт від 27.08.2009 року. Згідно зазначеного акту причиною залиття стало халатне відношення мешканця [INFO] до санітарно-технічних приладів. В результаті пошкодження квартири водою позивачці була завдана майнова шкода. Відповідно кошторису вартість відновлювальних робіт складає: зняття навісної стелі з фрізом, зняття шпаклівки, ґрунтування поверхні на стелі ванної кімнаті 72,50 гривень; демонтаж відкритої електропроводки, монтаж у ванній кімнаті 35,00 гривень; зняття шпалер, зняття шпаклівки, ґрунтування поверхні стелі у кухні 122,00 гривень; вирівнювання стелі шпаклівкою з наступним обклеюванням шпалерами у кухні 305,00 гривень; зняття шпалер, зняття шпаклівки, ґрунтування поверхні стін у кухні 419,20 гривень; вирівнювання стін шпаклівкою з наступним обклеюванням шпалерами та улаштуванням фризів на стінах кухні 1048,00 гривень. Загальна вартість відновлювальних робіт складає 2074,20 гривень. Вартість матеріалу для проведення ремонтних робіт у ванній кімнаті складає 255,00 гривень, з яких 120,00 гривень вартість ґрунтовки, 12,00 гривень вартість клею „Дракон, 45,00 гривень вартість навісної стелі, 48,00 гривень вартість фрізу, 30,00 гривень вартість електропроводу та лампи енергозберігаючої. Вартість матеріалу для проведення ремонтних робіт у кухні складає 926,00 гривень, з яких 80,00 гривень вартість шпаклівки „Кнауф старт, 40,00 гривень вартість шпаклівки „Кнауф фініш, 20,00 гривень вартість затірної сітки, 20,00 гривень вартість ґрунтовки „Фронт, 56,00 гривень вартість шпалер „Митилан, 130,00 гривень вартість шпалер вінілових на стелю, 520,00 гривень вартість шпалер на стіни, 60,00 гривень вартість фрізу. Крім того, позивачка понесла інші витрати: 130 гривень юридична консультація та запит до КП „БТІ щодо відомостей про власника квартири [ADDRESS], 90,70 гривень вартість отримання відповіді у КП „БТІ, 200,00 гривень вартість складання позовної заяви, 120,00 гривень витрати на інформаційно-технічне забезпечення, 83,00 гривень судовий збір. Крім матеріальної, позивачці була завдана моральна шкода, яка полягала у втраті душевної рівноваги, зникнення апетиту, погіршення сну. Позивачка не залишає квартиру без нагляду, побоюючись чергового залиття, що завдає значні незручності позивачці та її сімї. Моральну шкоду позивачка оцінює у 5000 гривень. Позивачка у судовому засіданні підтримала позовні вимоги у повному обсязі, пояснила про обставини, викладені вище та зазначила, що розмір матеріальної шкоди обчислений на підставі смети, що складена майстром по ремонтним роботам, яка буде ремонтувати квартиру після залиття. Також зазначила, що з вини відповідачки її квартира була залита й після подачі позову до суду, що підтверджується актом від 22.09.2009 року. Третя особа [PERSON] у судове засідання не зявився, надав суду заяву, якою просить дозволити [PERSON] бути його представником у судових засіданнях у даній справі. Третя особа [PERSON], представник третьої особи [PERSON], у судовому засіданні просив задовольнити позов у повному обсязі, погодився з обставинами, викладеними у позовній заяві. Відповідачка у судовому засіданні позов визнала частково, не заперечувала, що 27.08.2009 року з її вини відбулося залиття квартири позивачки, при цьому зазначила, що внаслідок залиття пошкодження були лише у ванній кімнаті. Відповідачка заперечувала той факт, що пошкодження у кухні відбулися внаслідок залиття 27.08.2009 року. Також, відповідачка зазначила, що факт залиття квартири позивачки у вересня 2009 року їй невідомий. Відповідачка також пояснила, що визнає позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди частково, на суму 400 гривень, вважає, що розмір матеріальної та моральної шкоди позивачкою завищений, необґрунтований, просила відмовити у задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди. Суд, вислухав пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши надані сторонами докази у іх сукупності, вважає що позовна заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про право власності на житло № 8-98-116396 від 22.01.1998 року, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] Згідно повідомлення КП „Харківське міське бюро технічної інвентаризації від 23-32021 від 14.09.2009 року, квартира [ADDRESS] належить відповідачці [PERSON] на підставі договору дарування. Факт залиття квартири позивачки підтверджується актом № 207 комісії дільниці № 54 КП „Жилкомсервіс Фрунзенського району від 27.08.2009 року. Згідно зазначеного акту, за усним звертанням мешканця [INFO] було проведено обстеження. За результатами обстеження встановлено, що в квартирі № 13 мають місце свіжі сліди залиття у ванній кімнаті на стелі площею 1,3 м. х 1м., а також сухі сліди залиття в кухні на стелі площею 0,5м. х 0,5м. На момент обстеження електропроводка у ванній кімнаті знаходиться у неробочому стані. Факт залиття квартири позивачки 22.09.2009 року підтверджується актом № 229 комісії дільниці № 54 КП „Жилкомсервіс Фрунзенського району від 22.09.2009 року, згідно якого при обстеженні квартири позивачки були встановлені наступні пошкодження: вздуття лінолеуму на підлозі в коридорі, сліди залиття в коридорі на стелі площею 0,7м. х 1м., у ванній кімнаті випадіння шпатльовки навколо дверної коробки, сліди залиття на кухні: на стіні, сміжній з ванною кімнатою площею 2м. х 1м., на стіні, сміжній з підїздом площею 2м. х 1м., на стелі в кутку, сміжному з ванною кімнатою площею 0,5м х 0,5м., на стіні над вікном площею 2м х 0,4м., на стіні біля вікна площею 1,5м. х 0,5 [ADDRESS] не представилось можливим, у звязку з відсутністю доступу. За висновками комісії, причиною залиття у серпні та вересня 2009 року стало халатне відношення мешканців квартири № 17 до сантехнічного обладнання. Той факт, що залиття квартири позивачки 27 серпня 2009 року відбулося з вини мешканців № 17 відповідачкою у судовому засіданні не заперечувалося. Відповідачкою не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження її доводів про те, що внаслідок залиття 27.08.2009 року пошкодження мали місце лише у ванній кімнаті, а пошкодження у кухні, зазначені в акті обстеження, відбулися з іншої причини. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При таких обставинах, суд вважає достовірно встановленим, що залиття квартири позивачки 27.08.2009 року відбулося через халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири [ADDRESS], яка належить відповідачці. Суд не включає до предмету доказування факт наявності чи відсутності вини [PERSON] у залитті квартири позивачки, що відбулося 22.09.2009 року, та наслідків цього залиття, оскільки зазначені обставини виходить за межі заявлених позовних вимог. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Належних та допустимих доказів, що стверджують розмір матеріальної шкоди, завданої позивачці з вини відповідачки у результаті залиття квартири 27.08.2009 року позивачем суду не надано, сторони не зверталися до суду із заявою про призначення судової експертизи для встановлення розміру матеріальної шкоди. Згідно положень ст. 143 ЦПК України, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Надані суду позивачем розрахунки вартості проведення робіт щодо усунення наслідків залиття та вартості пошкодженого майна є необґрунтованими та не можуть бути підставою для визначення розміру завданої матеріальної шкоди. Суд не вважає сметний розрахунок майстра по ремонтним роботам [PERSON], наданий позивачкою, належним та допустимим доказом у справі, оскільки розрахунок не містить відомостей про установу чи організацію, а також особу, яка його складала, відсутні відомості щодо обґрунтування вартості кожного виду ремонтних робіт, а також вартості матеріалів, а також інші реквізити, необхідні для прийняття зазначеного документу, як доказу у справі. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи ту обставину, що відповідачка не заперечує факт залиття квартири позивачки, що відбулося з її вини, а також погоджується відшкодувати матеріальну шкоду у сумі 400 гривень, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди на зазначену суму. Позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню на суму 1000 гривень виходячи з наступного. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов′язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Судом встановлено, що в результаті залиття квартири позивача 27.08.2009 року, яке сталося з вини відповідачки, було значно пошкоджено майно позивачки, яка є пенсіонером. Таким чином суд вважає, що з вини відповідача позивачу була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивачка зазнала у зв′язку з пошкодженням її майна, побоюванням за стан квартири через неодноразові залиття. При визначенні судом розміру відшкодування завданої позивачу моральної шкоди суд виходить з вимог розумності та справедливості та враховує обставини, викладені вище. Розмір відшкодування завданої позивачу моральної шкоди суд оцінює в сумі 1000 гривень. Позивачкою були понесені витрати по сплаті юридичної консультації та оформленню запиту до КП „Харківське міське бюро технічної інвентаризації у сумі 130 гривень (квитанція № 436 від 28.08.2009 року), витрати, повязані з отриманням відповіді КП „Харківське міське бюро технічної інвентаризації у сумі 90,70 гривень (квитанція за замовленням від 31.08.2009 року № 2332021), витрати зі складання позовної заяви сумі 200,00 гривень (квитанція № 33 від 09.09.2009 року), а також судовий збір у сумі 83,00 гривень та витрати з інформаційно-технічного забезпечення у сумі 120,00 гривень. Згідно ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Згідно положень зазначеної статті, витрати повязані з оформленням запиту та отримання відповіді з підприємств, установ та організацій не відносяться до судових витрат. З квитанції № 436 від 28.08.2009 року на суму 130,00 гривень не вбачається, з якого саме приводу позивачка отримувала юридичну консультацію. Таким чином, до судових витрат суд відносить понесені позивачкою витрати з інформаційно-технічного забезпечення у сумі 120, 00 гривень, витрати по сплаті судового збору у сумі 83,00 гривень та витрати зі складання позовної заяви у сумі 200,00 гривень. Питання про розподіл судових витрат судом вирішується у відповідності до вимог ст.88 ЦПК України. Судові витрати суд стягує з відповідача на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог, враховуючи, що позов задоволений на суму 1400,00 гривень, що складає 16,9 % від ціни позову 8280,20 гривень.

Outcome: partial