Jurisdiction: civil
Date: 2010-04-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, вказавши, що 11 грудня 2009 року [PERSON] звернулася в дисциплінарну палату Херсонської кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою, в якій вказала, що він скоює злочин, вносить в судові документи завідомо неправдиві свідчення, фальсифікує факти в позовній заяві, яку подав до Новокаховського міського суду, вважає себе «Богом і Царем», продовжує протиправні дії і намагається злочинним шляхом заволодіти її спадщиною, підробив підпис замість заявниці, до заяви вніс завідомо неправдиві відомості, вказавши адресу заявника [PERSON] - вул. Леніна,101 м. Нова Каховка та інших спадкоємців немає, чим умисно, при цьому грубо порушуючи присягу адвоката та адвокатської етики, ввів в оману Новокаховський міський суд, який виніс незаконне рішення.Все це беззаконня робить для того, щоб забрати в неї весь будинок, Уі частину будинку вже забрав злочинним шляхом, планує злочинні схеми про позбавлення громадян нерухомості, при цьому застосовуючи звання адвоката. Вказала, що він горе - адвокат, займається непрофесійною діяльністю, зловживає службовим становищем, просила в скарзі позбавити його права та скасувати свідоцтво про зайняття адвокатською діяльністю. Вказані відомості не відповідають дійсності, нічим не підтверджуються, носять образливий та наклепницький характер, поширення яких принижує його честь та гідність, ділову репутацію, в зв'язку з чим він вимушений витрачати особистий час на поїздки до м. Херсону, для дачі пояснень з приводу скарги. Крім того, він вимушений звертатися до суду за захистом своїх порушених прав, в зв'язку з чим він нервує, переживає, чим змінився його спосіб життя. Йому заподіяно моральну шкоду в сумі 1 700 грн. Просив суд зобов'язати [PERSON] спростувати відомості, вказані в її скарзі від 09.12.2009 року в дисциплінарну палату ХКДКА шляхом подачі письмової заяви -- спростування до ДП ХКДКА. Стягнути з [PERSON] на його користь моральну шкоду в сумі 1700 грн. та судові витрати. В судовому засіданні позивач доповнив позовні вимоги, просив суд зобов'язати [PERSON] спростувати завідомо неправдиві відомості, вказані в її скарзі від 09.12.2009 року в дисциплінарну палату ХКДКА шляхом подачі письмової заяви - спростування до ДП ХКДКА та стягнути з [PERSON] грошову компенсацію за відрив від звичайних справ в сумі 413 грн.. в іншій частині позов підтримав. Відповідачка, представник відповідача в судовому засіданні позову не визнали, пояснивши, що [PERSON] в скарзі вказала правдиві відомості, оскільки [PERSON] з 2005 року була в м. Нова Каховка, підпис в позовній заяві не відповідає її підпису, спадковій справі, [PERSON] ніколи непроживала по вул. Леніна, 101, [PERSON] є спадкоємицею після [PERSON], бо вона заявила про прийняття спадщини в нотаріальну контору, в неї є інформація про те, що позивач звернувся до суду не в інтересах заявниці, в своїх особистих інтересах. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню. Судом встановлено наступне. 09.12.2009 року [PERSON] звернулася в Херсонську кваліфікаційну дисциплінарну комісію адвокатів зі скаргою, в якій вказала, що [PERSON] допускає неправомірні дії відносно неї, використовуючи при цьому знання адвоката. Просила скасувати свідоцтво [PERSON] на зайняття адвокатською діяльністю. [PERSON] є адвокатом та керівником адвокатського об'єднання «Новокаховська юридична консультація», як слідує зі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та з довідки з єдиного державного реєстру підприємств та організацій України. З адресної довідки слідує, що [PERSON] в м. Нова Каховка по прописці - виписці не значиться. Зі спадкової справи № 677/08 до майна [PERSON] слідує, що [PERSON] заявила до Новокаховської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після [PERSON], про прийняття спадщини заявила [PERSON], яка проживає [INFO] Алтайського краю вул. Леніна, 21-7, в заяві наявний її підпис у виді написання повного прізвища «Осколкова». Судом досліджені матеріали цивільної справи за заявою [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій є заява [PERSON] підписана коротким прізвищем заявниці, в ній вказано адресу заявниці - вул. Леніна, 101 в м. Нова Каховка. Позивач надав договір на юридичне обслуговування з [PERSON], посилаючись на те, що в договорі [PERSON] поставила свій підпис та вказала адресу : м. Нова Каховка вул. Леніна, 101. за якою вона тимчасово проживала. Крім того він надав довідку про реєстрацію [PERSON] у сестри [PERSON] та свідоцтво про право на спадщину за законом від 20.10.2006 року, за яким [PERSON] є власницею Vi частини житлового будинку в м. Нова Каховка вул. Леніна. 99, на підтвердження неправдивості відомостей, викладених [PERSON] в скарзі. Відповідно до ст. 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Відповідно до ст. 297 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Відповідно до ст. 13, 16 Закону України «Про адвокатуру», для визначення рівня професійних знань осіб, які мають намір займатися адвокатською діяльністю, вирішення питань про дисциплінарну відповідальність адвокатів у Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі утворюються строком на 3 роки. Ці комісії утворюються у складі двох палат: атестаційної та дисциплінарної. За порушення вимог цього Закону, інших актів законодавства України, що регулюють діяльність адвокатури, Присяги адвоката України рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії до адвоката можуть бути застосовані такі дисциплінарні стягнення: попередження; зупинення дії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на строк до одного року; анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. Відповідно до п. 15,18-1 Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого Указом Президента України від 5 травня 1993 року N 155/93, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії: розглядає скарги громадян на дії адвокатів; вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності розглядає порушені з цих питань справи приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення або про відмову у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності; Перевірки можуть бути здійснені з ініціативи комісії або за поданням однієї з палат і в разі надходження в кваліфікаційно-дисциплінарну комісію (або її палати) скарг (окремих ухвал, подань, постанов) про порушення, вчинені адвокатом адвокатського об'єднання (адвокатом, що практикує індивідуально),або низький рівень наданої ним правової допомоги. Під час проведення перевірок члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії користуються повноваженнями, зазначеними у пункті 18 цього Положення, і мають право вимагати від адвокатів і членів керівних органів адвокатських об'єднань особистих пояснень щодо питань, які мають бути з'ясовані в ході перевірки. Відповідно до п.16, 19 Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обгрунтовану відповідь у встановлений законом строк. Суди повинні мати на увазі, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентиій судовій практиці Свропейського суду з прав людини при тлумаченні статті 10 Конвенції. З матеріалів справи слідує, що [PERSON] звернулася до Херсонської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на дії позивача, який є адвокатом в м. Нова Каховка та головою адвокатського об'єднання, брав участь у справах, де [PERSON] була стороною по справі та зацікавлена в їх розгляді. В скарзі [PERSON] ставила вимогу про позбавлення позивача свідоцтва на зайняття адвокатською діяльністю за порушення присяги адвоката. Проаналізувавши скаргу [PERSON], заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що в ній містяться оціночні судження - «возомнил себя Богом и царем», «горе-адвокат» та інші, та висловлена критика на адресу позивача як адвоката з приводу його непрофесійної діяльності. Орган, до якого спрямована скарга має право перевірити її підставність та прийняти відповідне рішення, тому суд вважає, що звернувшись зі скаргою [PERSON] не мала на меті поширити недостовірну інформацію, принизити честь і гідність, ділову репутацію позивача, а скористалася своїм правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченим Законом України «Про адвокатуру», «Про звернення громадян», ст. 40 Конституції України, що не може розцінюватися як поширення недостовірної інформації. До того ж, вказані відомості не можуть бути спростовані, оскільки містять оціночні судження, критику та оцінку професійної діяльності позивача, які не були викладені в брутальній та образливій формі. Оскільки судом не встановлено, що відповідачка поширила недостовірну інформацію, тому позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди та судових витрат не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовної вимоги про спростування недостовірної інформації. З цих підстав позов не підлягає задоволенню в повному обсязі. На підставі 277, 297, 299 ЦК України, ст.13,16 Закону України «Про адвокатуру», п. 15,18- 1 Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого Указом Президента України від 5 травня 1993 року N 155/93, п.16,19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» ,

Outcome: dismissed