Jurisdiction: civil
Date: 2010-04-29 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання договору та стягнення коштів, у якій зазначає, що 01.04.2009 року між позивачем та [PERSON] строком на 11 місяців був укладений договір оренди житлового будинку загальною площею 27.9 кв.м., який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Либідська, буд. № 10. Орендоване приміщення було передано відповідачу на підставі акту прийому-передачі від 01.04.2009 року. Згідно розділу 2 Договору орендна плата за користування приміщенням складає 2 500 (дві тисячі п'ятсот) гривень на місяць. В день укладення договору Орендар сплачує плату наперед за 3 (три) місяці. Внесення наступних платежів здійснюється Орендарем щомісяця до 10 числа кожного місяця. Сума місячної плати сплачується готівкою за місцем знаходження Орендодавця. На виконання зазначених умов Договору під час його підписання Відповідачем була наперед сплачена орендна плата за три календарні місяці в розмірі 7 500 гривень. Однак, після спливу трьох місяців, орендна плата за які була сплачена, жодних платежів від Відповідача не надходило, що є порушенням умов договору. Неодноразові звернення позивача до [PERSON] з цього приводу залишились нею без відповідного реагування, в зв'язку з чим утворилась заборгованість в сумі 5 000 гривень. Крім того, згідно п. 6.3 Договору у випадку заборгованості по виплаті орендної плати Орендар сплачує Орендодавцю пеню в розмірі 1 (одного) відсотка за кожний день прострочення від місячної суми орендної плати. Отже, Відповідач також повинен сплатити йому пеню, яка станом на 20.09.2009 року складає 3 325 гривень. Відповідно до п. 7.2 Договору оренди затримка з боку Орендаря оплати орендної плати більше ніж на 2 (два) місяці з моменту настання чергового терміну платежу є підставою для дострокового розірвання Договору оренди за могло ініціативою. У судовому засіданні представник позивача уточнив позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення справи та слухання у його відсутність не надав. За клопотанням представника позивача та у відповідності зі ст.. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти вирішення справи. Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, судом встановлено, що 01.04.2009 року між Позивачем та Відповідачем строком на 11 місяців був укладений договір оренди житлового будинку загальною площею 27.9 кв.м., який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Либідська, буд. № 10. Орендоване приміщення було передано відповідачу на підставі акту прийому-передачі від 01.04.2009 року. На земельній ділянці, розташованій за адресою: м. Київ, вул. Либідська, 10, розташовано два приватні будинки. Один належить [PERSON], другий належить [PERSON] на праві приватної власності відповідно до договору дарування від 01.10.2008 року. Під час огляду будинку Позивачем дійсно було встановлено, що Відповідач здійснив поліпшення орендованого приміщення, а саме, провів капітальний ремонт житлового будинку. Згідно п. 4.2.5 Договору оренди орендар зобовязаний здійснювати поточний ремонт. Частиною 1 статті 778 ЦК України передбачено, що наймач може поліпшити орендоване приміщення, лише за згодою наймодавця. Згідно ч. 4 ст. 778 ЦК України наймач стає співвласником нової речі, яка створена в результаті поліпшення, тільки при наявності згоди на здійснення цих поліпшень наймодавця. Таким чином, Відповідач, перед початком проведення капітального ремонту приміщення повинен був отримати на це згоду Орендодавця, однак, жодної згоди, ні усної ні письмової, на проведення капітального ремонту орендованого приміщення Позивач [PERSON] не надавав. Відповідно до п. 5.4 Договору оренди Орендар може бути власником здійснених в приміщенні поліпшень лише за умови, якщо їх можна виділити із складу орендованого приміщення без погіршення останнього і при наявності письмової згоди Орендодавця на їх проведення. Відповідно до ч. 2 ст. 778 ЦК якщо поліпшення можуть бути відокремлені від речі без його ушкодження, наймач має право на їх вилучення. Отже, за умовами Договору, Орендар мав право на проведення поточного ремонту приміщення і тому може бути власником лише тих виконаних поліпшень, які можна відокремити без погіршення орендованого приміщення. Відповідно до п. 5.5 Договору оренди невідокремлювані поліпшення, здійснені в приміщенні Орендарем, переходять до Орендодавця без відшкодування здійснених витрат. Відповідно до ч. 5 ст. 778 ЦК України якщо наймач без згоди наймодавця зробив поліпшення, які не можна відокремити без шкоди для речі, він не має права на відшкодування їх вартості. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Він має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. На підставі викладеного та

Outcome: approved