Jurisdiction: civil
Date: 2008-08-13 00:00:00

Представник відповідача Територіальної громади в особі Інгулецької районної в місті ради м.Кривого Рогу в судове засідання не з"явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, клопотань про відкладення розгляду справи не надав. За таких обставин, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи згідно ст. ст. 224-225 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. Позивачка звернулася в суд з позовом про визначення за померлою [PERSON] 1/ 3 частку в квартирі [ADDRESS]. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що квартира [ADDRESS] була приватизована на праві приватної спільної сумісної власності на її матір [PERSON], батька [PERSON] та її доньку [PERSON]. [INFO] [PERSON] померла, у зв”язку з чим вона звернулася із заявою до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті матері, але отримала постанову нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки за життя її матері не були визначені частки у спільному майні. Позивачка в судове засідання не явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі. Зазначила, що позовні вимоги підтримує, доповнень до позовної заяви не має. Від відповідача -П”ятої криворізької державної нотаріальної контори надійшов лист з проханням розглянути справу за позовом [PERSON] за відсутності їх представника. Треті особи - [PERSON] і [PERSON] в судове засідання не з'явились, направили заяви про слухання справи за їх відсутності, проти позовних вимог не заперечують. Дослідив письмові докази суд вважає встановленими такі обставини. На підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 10 грудня 1993 року органом приватизації - Новокриворізьким державним гірничо-збагачувальним комбінатом, згідно з розпорядженням №311 від 27.08.1993 року та № 468 від 10 грудня 1993 року на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] належить приватизована квартира [ADDRESS] (а.с.7). Витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно, виданим КП "Криворізьке БТІ" 22.04.2008 року номер запису №170 в книзі 46п-170, підтверджується право приватної спільної сумісної власності на квартиру за [PERSON], [PERSON] та [PERSON], частки кожного з них не визначені (а.с.6). Квартира 3-х кімнатна на 3 поверсі 5 поверхового житлового будинку, загальною площею 53,2 кв.м, житловою площею 38,3 кв.м.. [INFO] [PERSON] померла, актовий запис про смерть №797 (а.с.10). [PERSON] є матір”ю [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.17). Остання 21.07.1979 року уклала шлюб з Намінат С.В. та змінила своє прізвище на „Намінат” (а.с.18). Постановою державного нотаріуса 5-ї криворізької державної нотаріальної контори від 21 березня 2008 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON], у зв'язку з тим, що не виділена (визначена) частка померлої у спільному майні (а.с.5). Згідно п.224 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, нотаріус може видати свідоцтво про право власності на спадщину після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після виділення (визначення) частки померлого в спільному майні. Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що випливають із ст. 370 ЦК України, де передбачається, що у разі виділу частки із майна, що є в спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду, також викладеним обставинам відповідають правовідносини, що випливають з права на спадкування. Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід права та обов”язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Позивачка [PERSON] є донькою померлої [PERSON] та згідно зі ст.1261 ЦК України, має право на спадкування після смерті матері в першу чергу. Таким чином, оскільки при спадкуванні частки в майні, розмір якої не визначено, істотне значення має встановлення її розміру, що може бути зроблено також після відкриття спадщини, спадкоємець не позбавлений законом такого права, і його право на визначення частки померлого витікає з поняття спадкування. На підставі вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обгрунтованими та такими що підлягають задоволенню.

Outcome: approved