Jurisdiction: civil
Date: 2008-10-14 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є спільній сумісній власності, посилаючись на те, що [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності[PERSON], [PERSON] та [PERSON] [PERSON] померла [INFO] Після її смерті відкрилася спадщина на частину спірної квартири, спадкоємицею за заповітом стала [PERSON] [PERSON] помер [INFO] Після його смерті також відкрилася спадщина у вигляді частки в спірній квартирі. Спадкоємцем за законом першої черги є [PERSON] Позивачі в передбачений законом термін подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Однак у видачі свідоцтва їм було відмовлено, оскільки частки померлих не виділені. В зв'язку з чим вони змушені звернутися до суду з зазначеним позовом. Згодом [PERSON] надав до суду додаткову позовну заяву до [PERSON] про визнання права власності на прості іменні акції та банківські вклади в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] В обґрунтування своїх позовних вимог послався на той факт, що не може отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, оскільки заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори також подав [PERSON] Відповідачем [PERSON] подана зустрічна позовна вимоги до [PERSON] та [PERSON] про визнання дійсними договорів купівлі-продажу 2/3 часток квартири, визнання права власності на квартиру. Позивач по зустрічному позову посилається на те, що [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності йому та померлим[PERSON], [PERSON] Після їх смерті спадщину у вигляді часток в спірній квартирі прийняли відповідачі. З кожним з них він уклав договір купівлі-продажу 1/3 частини спірної квартири. Умови договору були виконані сторонами в повному обсязі, однак від нотаріального посвідчення відповідачі ухиляються, посилаючись на те, що не готові документи. Просить суд визнати договори дійсними та у зв”язку з тим, що по договорам у власність йому переходить 2/3 частини квартири, а 1/3 частина належить йому відповідно до свідоцтва про право власності, просить суд визнати за ним право власності в цілому на квартиру. [PERSON] в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, свої інтереси довірив представляти [PERSON] Представник позивача по первісному позову [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що [PERSON] успадкував частину спірної квартири від батька [PERSON] Оформити право на спадщину не зміг, оскільки в нотаріальній конторі послалися на те, що частки не виділені та запропонували звернутися до суду. Однак в зв'язку з тим, що [PERSON]звернувся до суду з зустрічним позовом про визнання договору купівлі-продажу, укладеного між [PERSON] та [PERSON] дійсним, відмовляється від позовних вимог щодо визначення частки та просить тільки задовольнити позовні вимоги в частині визнання права власності на прості іменні акції та банківські рахунки, а також в повному обсязі визнала зустрічні позовні вимоги. [PERSON] в судовому засіданні також відмовилася від позовних вимог щодо виділення часток та визнала зустрічний позов. Відмова позивачів по первісному позову в частині виділу часток судом прийнята. [PERSON]позовні вимоги [PERSON] щодо визнання права власності на прості іменні акції та банківські рахунки в порядку спадкування за законом визнав. По своєму позову пояснив, що уклав з відповідачами договори купівлі-продажу частин спірної квартири як зі спадкоємцями померлих співвласників. Однак відповідачі ухиляються від нотаріального посвідчення, оскільки нема правовстановлюючих документів. Просить його позов задовольнити. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши інші докази, що є в справі, суд вважає, що позови не підлягають задоволенню в зв'язку з наступним. Судом встановлено, що [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 28.01.1994р. та копією технічного паспорту (а.с. 13, 14). [PERSON] померла [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 8). Після її смерті з заявами до нотаріальної контори про прийняття спадщини звернулися [PERSON] в інтересах [PERSON] та [PERSON], що вбачається з копії спадкової справи померлої [PERSON] Померлою був [INFO]складений заповіт на ім'я [PERSON] Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, в т.ч. на частину спірної квартири. [PERSON] помер [INFO] (а.с. 7). Після його смерті з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулися [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копією спадкової справи померлого (а.с. 42, 43). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, в т.ч. на частину спірної квартири. Оскільки угоди між співвласниками спірної квартири щодо часток не було, кожному належить по 1/3 частині. В зв'язку з чим між [PERSON] та [PERSON], а також [PERSON], тобто спадкоємцями померлих, були укладені договори купівлі-продажу 1/3 частини спірної квартири з кожним (а.с. 25, 26). Відповідно до договорів [PERSON] зобов'язався нотаріально посвідчити договір до 01.08.2008р., а [PERSON] - до 12.08.2008р. Дані обставини повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами. Відповідно до ст.. 1 Закону України „Про нотаріат” від 02.09.1993р. № 3425-XII з подальшими змінами (надалі Закон), нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Видача свідоцтва про право на спадщину покладається на державні нотаріальні контори (ст.. 34 Закону). Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Ст.. 1299 ЦК України передбачає, що якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов'язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна (ст.. 182 цього Кодексу). Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна. Як вбачається з матеріалів справи після смерті [PERSON] до нотаріальної контори звернулися два спадкоємця - [PERSON], чоловік померлої, як такий, що постійно проживав на час відкриття спадщини з померлою та [PERSON] - спадкоємець за заповітом. У складі спадщини є нерухоме майно, зокрема частка в спірній квартирі. Після смерті [PERSON] до нотаріальної контори в передбачений законом строк з заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON] - син померлого та [PERSON]У складі спадщини також є нерухоме майно, зокрема частка у спірній квартирі. З наданих до суду копій спадкових справ вбачається, що спадкоємці не виконали свій обов»язок, передбачений цивільним законодавством щодо звернення до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Посиланням позивачів на відмову нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину безпідставні, оскільки відмова відсутня у спадкових справах. Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. „Про судову практику у справах про спадкування” (надалі Постанова) у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що спадкоємці не зверталися до нотаріальних контор для отримання свідоцтва про право на спадщину та не виконали у зв»язку з цим вимоги, передбачені цивільним законодавством і не набули право власності на спадкове майно, а саме на нерухоме майно, в т.ч. на частки у спірній квартирі, а тому не мали право їх відчужувати. Крім цього, [PERSON] та [PERSON] не є єдиними спадкоємцями померлих. Так, зі спадкової справи померлої [PERSON] спадщину прийняв її непрацездатний чоловік [PERSON], який в незалежності від існування заповіту має обов»язкову частку. Таким чином, [PERSON] вже не могла успадкувати 1/3 частину спірної квартири. У зв»язку з цим, спадковим майном після смерті [PERSON] не є тільки 1/3 частина спірної квартири, а також обов»язкова частка в порядку спадкування після смерті дружини [PERSON], а тому [PERSON] не міг успадкувати тільки 1/3 частину спірної квартири. На підставі ст.. 657 ЦК України договір купівлі-продажу .... квартири......укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації. Згідно ст.. 658 ЦК України право продажу товару......, належить власникові товару. Оскільки [PERSON] та [PERSON] не набули право власності на нерухоме майно, а саме частки в спірній квартирі, вони не мали право відчужувати їх, тобто на момент укладення договорів не були власниками. Крім цього, предмет договорів купівлі-продажу не відповідає дійсним часткам, які мають успадкувати [PERSON] та [PERSON] Відповідно до ч. 2 ст. 220 ЦК України якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. Суд не вбачає в діях відповідачів по зустрічному позову ухилення від нотаріального посвідчення договорів, а вбачає не виконання ними вимог цивільного законодавства щодо належного оформлення права власності на спадкове нерухоме майно та у зв»язку з чим можливості відчуження. Позовні вимоги [PERSON] щодо визнання права власності на прості іменні акції та банківські рахунки також не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано до суду доказів існування зазначеного майна. Посилання позивача в заяві, що відомості про зазначене майно знаходяться в матеріалах спадкової справи, не відповідають дійсності. В наданій до суду Мелітопольською районної державною нотаріальною конторою копії спадкової справи на 9 аркушах після померлого [PERSON] жодних документів, які б свідчили про існування переліченого майна відсутні. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В судовому засіданні позивачем [PERSON] не доведена обгрунтованість висунутих ним позовних вимог. Крім цього, відповідно до п. 23 Постанови за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права власності на спадщину судовому розглядові не підлягають. Позивач не надав до суду доказів неможливості оформлення права власності на майно через нотаріальну контору, навпаки на думку суду, є всі підстави для оформлення права власності в передбаченому законом порядку через нотаріальну контору. Таким чином, суд не вбачає порушення прав кожним із сторін, щоб передбачало захист їх прав у суді, а вбачається намагання їх ухилитися від виконання норм законодавства та перекласти свої обов»язки на суд. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed