Jurisdiction: civil
Date: 2008-10-28 00:00:00

[PERSON] на земельній ділянці, яка перебуває у її приватній власності на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 882660 від 28.02.2008року, яка надана останній для ведення особистого селянського господарства площею 1,5га., проводила роботи по будівництву ставка без зміни цільового призначення землі. Вказані роботи проводились без наявності спеціального дозволу на зняття поверхневого шару ґрунту, було вирито котлован розміром 45х45м. Відповідно до точних обмірів, проведених КП «Архітектура Ічнянщини» площа земельної ділянки, яка використовується не за цільовим призначенням [PERSON] становить 0.11га. Відповідно до розрахунку проведеного спеціалістами управління з контролю за використанням та охороною земель у Чернігівській області шкода, заподіяна внаслідок вказаного порушення, становить 607грн. 13 коп. Відповідно до точних обмірів, проведених КП «Архітектура Ічнянщини» площа земельної ділянки, на якій знято поверхневий шар ґрунту без спеціального дозволу становить 1,45га. Шкода заподіяна внаслідок вказаного порушення становить 14733грн. 10 коп. Постановою Варвинського міжрайонного відділу Чернігівської облдержземінспекції [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.ст. 53, 53-3 КпАП України та на неї накладено адмінстягнення у вигляді штрафу в сумі 425грн. 25.07.2007 року постановою Кабінету Міністрів України № 63 затверджено Методику визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву без спеціального дозволу. В усіх випадках шкода компенсується фактичними витратами на відновлення порушеного стану навколишнього природного середовища з урахуванням завданих збитків, у тому числі не одержаних доходів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення вказаного законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначають на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час вчинення правопорушення, на час його виявлення. Відповідно до наданого Управлінням з контролю за використанням та охороною земель у Чернігівській області розрахунку, шкода, заподіяна державі внаслідок не цільового використання земельної ділянки площею 0,11га. становить 607грн. 13 коп.Шкода, завдана зняттям поверхневого шару ґрунту без спеціального дозволу на земельній ділянці загальною площею 1,45га. становить 14733грн. 10 коп., які прокурор просить стягнути з відповідачки на користь позивача. Представник позивача Олексюк І.М. позовні вимоги підтримала та суду пояснила, що використанням земельної ділянки не за призначенням та зняттям поверхневого шару ґрунту без спеціального дозволу на земельній ділянці, яка належить їй на підставі державного акту, [PERSON] заподіяла шкоду державі в сумі 15340грн. 23 коп., які просить з неї стягнути. Третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Гарбар С.Д. позовні вимоги підтримала та просила відшкодувати відповідачкою заподіяну нею шкоду державі в сумі 15340грн. 23 коп. Відповідачка [PERSON]та її представник [PERSON] позовні вимоги не визнали та суду пояснили, що дійсно [PERSON] у приватній власності для ведення особистого селянського господарства має земельну ділянку площею 1,5га., яку використала не за призначенням та проводила роботи по будівництву ставка без наявності спеціального дозволу на зняття поверхневого шару ґрунту. Вважають, що оскільки земельна ділянка знаходиться у приватній власності, то вона вправі використовувати її не за призначенням, а зняття поверхневого шару ґрунту без спеціального дозволу державі не завдало збитків, оскільки ст. 41 Конституції України не вказує на заподіяння шкоди державі, мова іде тільки про державні інтереси. Тому просять відмовити в позові. Заслухавши сторони, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково. Як встановлено в судовому засіданні [PERSON]на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку, яка надається для ведення особистого селянського господарства, має земельну ділянку площею 1,5га., на якій розпочала роботи по будівництву ставка без зміни цільового призначення землі, вирила котлован 45х45м. Вказані роботи проводились без спеціального дозволу на зняття поверхневого шару ґрунту. Згідно ст. 91 ЗК України власники земельних ділянок зобов'язані забезпечувати використання їх за цільовим призначенням. Відповідно до ч.3 ст. 20 ЗК України зміна цільового призначення земель, які перебувають у власності громадян або юридичних осіб, здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України. Органи, яким згідно ч.2 ст. 20 ЗК України, надано право приймати рішення про зміну цільового призначення даної земельної ділянки, такого рішення не приймали. Згідно ст. 21 ЗК України порушення порядку встановлення та зміни цільового призначення земель є підставою для притягнення до відповідальності відповідно до закону громадян та юридичних осіб, винних у порушенні порядку встановлення та зміни цільового призначення земель. 17.06.2008 року [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.ст. 53, 53-3 КпАП України, що відповідачка не оспорювала (а.с.20). Відповідно до ст. 10 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель у разі, коли порушення порядку встановлення та зміни цільового призначення земель заподіяні збитки, вони мають бути відшкодовані у встановленому порядку. Сума таких збитків становить 607грн. 13 коп. Відповідно до ст. 168 ЗК України власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу органів, що здійснюють державний контроль за використанням та охороною земель. В даному разі мова іде про зняття ґрунтового покрову в значних розмірах, що може заподіяти істотної шкоди земельній ділянці і зменшує її економічну та екологічну цінність. Суд не може погодитись зі ствердженнями відповідачки та її представника, що земельна ділянка знаходиться у приватній власності і власник може використовувати її на власний розсуд, адже земля має спеціальний статус, адже лише щодо такого об'єкта, як земля, у Конституції встановлено правовий режим національного багатства. Термін «Національне багатство», конституціоналізований у ст. 14 Конституції України, розкривається виходячи зі змісту земельного кодексу України, того місця і ролі, які мають земля, землі, земельні ділянки у суспільному бутті українського народу. Специфічність такого об'єкта, як земля, й обумовлює потребу в особливій охороні національного багатства. Виконання заходів з охорони земель забезпечуються неухильним виконанням суб'єктами земельних відносин приписів, щодо збереження якісних і кількісних характеристик земель і передбачає юридичну відповідальність та примус в разі їх невиконання. Встановлюючи диференціацію правових режимів різних категорій земель, особливості земельної правосуб'єктності власників земельних ділянок та землекористувачів, права та обов'язки учасників земельних правовідносин, держава тим самим реалізує політику охорони земель. Порушення відповідачкою ст. 91,168,19,20,21 ЗК України свідчить про порушення нею норм земельного законодавства, встановленого державою по відношенню до землі як національного багатства українського народу та про встановленої нею системи заходів щодо охорони земель, адже земельна ділянка є водночас і природним ресурсом, і територією держави, і об'єктом нерухомості, і засобом виробництва. З одного боку, держава бере на себе обов'язок гарантування прав власності на землю, з іншого - суб'єкти права власності зобов'язуються використовувати власність на землю у такий спосіб, аби не перешкоджати суспільству, державі та громадянам у реалізації їх прав та обов'язків. Власність як така і власність на землю мають використовуватись з урахуванням системи інтересів суспільства та держави. Прикладом такого підходу може бути принцип цільового використання земель. Набуття права власності на земельну ділянку покладає обов'язок на власника використовувати її за цільовим призначенням, що визначає її правовий режим. Суд вважає, що відповідачка завдала збитки державі в розмірі 15340грн. 23 коп., але враховуючи її матеріальне становище, а саме: на утриманні в неї двоє неповнолітніх дітей та дитина-інвалід, суд вважає, що суму стягнення слід зменшити та стягнути шкоду, завдану нецільовим використанням земельної ділянки 100грн., шкоду, завдану зняттям поверхневого ґрунту в сумі 7000грн.

Outcome: approved