Jurisdiction: civil
Date: 2008-09-01 00:00:00

В серпні 2008 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] про виділ часток в спільній сумісній власності в якому вказувала, що 05 квітня 1994 року органом приватизації Вознесенського виробничого шкіроб'єднання «Возко» її матері - [PERSON], а також відповідачам була передана в спільну сумісну власність квартира [ADDRESS]. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді права власності в спірній квартирі. [PERSON], в якості опікуна [PERSON], звернулася в її інтересах як спадкоємця першої черги за законом, що прийняв спадщину, до нотаріальної контори за місцем її відкриття з метою оформлення спадкових прав, однак нотаріус відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відмову нотаріус обґрунтував тим, що в свідоцтві про право власності на квартиру не визначені частки кожного із співвласників майна. Невизначеність часток у праві власності щодо квартири унеможливлює здійснення позивачкою права на отримання спадщини. Тому, враховуючи рівну участь співвласників у надбанні майна, позивачка просила визначити частки [PERSON], [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] в праві спільної сумісної власності щодо квартири [ADDRESS], а саме по 1/5 частці за кожним. Позивачка в судове засідання не з'явилася, судом належним чином про час та місце розгляду справи повідомлена, причину неявки суду не повідомила. Представник позивачки - [PERSON] - в судове засідання не з'явилася, направивши на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачі [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнали повністю. Суд вважає можливим розглядати справу без участі позивачки та її представника, оскільки матеріали справи містять всі необхідні відомості про права та взаємовідносини сторін. Заслухавши пояснення відповідачів, дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, суд прийшов до наступного. Так, судом встановлено, що згідно свідоцтва на право власності на житло від 05 квітня 1994 року, виданого органом приватизації Вознесенського виробничого шкіроб'єднання «Возко», [PERSON], [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] належить на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS] (а.с.9-11, 13). [INFO] [PERSON] померла (5). Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді права власності в спірній квартирі. Враховуючи ці обставини та особливий правовий режим майна, що знаходиться в спільній сумісній власності, позивачка, як спадкоємець першої черги за законом (а.с.7, 12), не може використати своє право на отримання спадщини. Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно ч.2 ст.372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Відповідно до абз. 3 п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за №20 від 22 грудня 1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, видкритті після нього спадщини. Оскільки праця є основою створення і примноження власності громадян, розмір частки учасника спільної сумісної власності визначається ступенем його трудової участі, якщо інше не випливає із законодавства України. Розмір часток у спільній сумісній власності подружжя визначається за нормами Кодекса про шлюб та сім'ю. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Оскільки судом не встановлено обставин, що впливають на зміну розміру часток співвласників майна, тому відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України частки співвласників майна вважаються рівними. За таких обставин, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved