Jurisdiction: civil
Date: 2008-10-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визначення долі в спільній сумісній власності - квартирі [ADDRESS], про визнання права власності, вселення та усунення перешкод в користуванні вищевказаною квартирою. В позові зазначив, що спірна кооперативна квартира, яка складається з двох кімнат площею відповідно 17,9 кв.м і 10,8 кв.м та допоміжних приміщень, належала на праві власності йому та його дружині [PERSON] в рівних частках. Членом ЖБК була [PERSON] Пай за квартиру внесений подружжям в повному обсязі у червні 1987 р. [INFO] [PERSON] померла. Єдиним спадкоємцем 1-ої черги за законом після смерті [PERSON] є дочка [PERSON] - відповідачка у справі, яка на час подання позову чинить позивачеві перешкоди у користуванні квартирою, не впускаючи позивача до житла. Позивач просить виділити йому у постійне користування кімнату 17,9 кв.м з балконом 0,83 кв.м, а також Ѕ частину приміщень загального користування , відповідачці виділити кімнату 10,8 кв.м і Ѕ частину приміщень загального користування , стягнути з нього на користь відповідачки різницю в частках в сумі 1.397,66 грн., вселити його у спірну квартиру та зобов'язати відповідачку не чинити йому перешкоди у користуванні квартирою,надавши ключі від квартири.В подальшому він змінив позов в частині виділа кімнати та просив виділити йому кімнату площею 10,8 кв.м. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, просить задовольнити в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] та її представник в судовому засіданні проти заявленого позову заперечували, посилаючись на те,що позивач в спірній квартирі не проживає з моменту розірвання шлюбу з [PERSON], речей його в квартирі немає, також відповідач несе всі витрати по оплаті комунальних послуг , квартплата нараховується на одну особу. Представник 3-ої особи - ЖБК "Медик-9" в судовому засідані пояснила , що членом ЖБК є [PERSON] , право власності на своє ім”я не одержувало, нарахування по квартплаті проводиться на одну особу Суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 Закону України "Про власність" член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, набуває право власності на неї. У відповідності до ст. 549 ЦК (1963 р.) спадкоємцями 1-ої черги за законом є той з подружжя, хто пережив, а також діти, у рівних частках. Згідно ч. 3 ст. 358 ЦК кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Встановлено, що кооперативна квартира [ADDRESS] була надана [PERSON] на родину з 4 осіб на підставі ордеру № 82 від 17.05.1972 р., виданого виконкомом Запорізької міської Ради депутатів трудящих (а.с. 6). Спірна квартира складається з 2 кімнат площею 17,9 кв.м і 10,8 кв.м, трьох комор площею відповідно 0,2 кв.м, 0,2 кв.м і 0,4 кв.м, а також допоміжних приміщень: коридору 7,1 кв.м, кухні 6,6 кв.м, туалету 1,1 кв.м, ванної 2,1 кв.м (загальна площа допоміжних приміщень 16,9 кв.м). [PERSON] знаходився в шлюбі з [PERSON] з 1964 року. 12.08.1982 р. шлюб між [PERSON] і [PERSON] було розірвано (а.с. 10). Перший пай був внесений в 1971 році , а повністю пай виплачено у червні 1987 р. (а.с. 9). [INFO] [PERSON] померла (а.с. 8). За період шлюбу [PERSON] і [PERSON] спільно було сплачено 4.458,04 карбованців СРСР пайового внеску, а після розірвання шлюбу [PERSON] самостійно сплатила 1.254,05 карбованців СРСР пайового внеску (довідка, а.с. 28). Таким чином, частка [PERSON] у паєнагромадженні складає: 4.458,04 : 2 = 2.229,02 крб. (39/100 вартості квартири), а частка [PERSON] складає: ((4.458,04 : 2) + 1.254,05) = 2.229,02 + 1.254,05 = 3.483,07 крб. (61/100 вартості квартири). З довідки ЖБК "Медик-9" від 17.02.2007 р. (а.с. 9) вбачається, що на момент смерті [PERSON] в спірній квартирі були зареєстровані позивач [PERSON] і відповідачка [PERSON] Таким чином, відповідачка [PERSON] є особою, яка фактично прийняла спадщину, що залишилася після смерті своєї матері [PERSON], а саме 61/100 частину паєнагромадження. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 820 від 29.05.2008 р. ринкова вартість спірної квартири становить 318.259,47 грн. (6.734,22 грн. за 1 кв.м). За II варіантом поділу спірної квартири у відповідності до ідеальних часток (39/100 та 61/100) [PERSON] можливо виділити у користування кімнату 10,8 кв.м та Ѕ частину приміщень загального користування, тобто: 10,8 + (16,9 : 2) = 10,8 + 8,45 = 19,25 кв.м, а [PERSON] можливо виділити у користування кімнату 17,9 кв.м, балкон 0,86 кв.м, комори площею відповідно 0,2 кв.м, 0,2 кв.м і 0,4 кв.м та Ѕ частину приміщень загального користування тобто: 17,9 + (16,9 : 2) + 0,86 + 0,2 + 0,2 + 0,4 = 17,9 + 8,45 + 0,86 + 0,2 + 0,2 + 0,4 = 28,01 кв.м. За цим варіантом частка, що виділяється [PERSON], менша від ідеальної на 0,82 кв.м, різниця у вартості часток у спільній власності складає 5.522,06 грн., на стягнення якої позивач не наполягає. Суд віддає перевагу зазначеному варіанту визначення порядку користування квартирою, оскільки він найбільш наближений до співвідношення ідеальних часток співвласників. З огляду на наведене, виділення [PERSON] в користування меншої за розміром кімнати не суперечать закону та не вступають у протиріччя із законними інтересами іншого співвласника. Відповідно до п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 р. № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" якщо в квартирі, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, неможливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири, може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] про визначення порядку користування квартирою підлягають частковому задоволенню. Судом встановлено, що відповідач перешкоджає [PERSON] користуватись спірною квартирою, не дає ключі, не пускає до жилого приміщення. Позовні вимоги [PERSON] про вселення та усунення перешкод в користуванні квартирою підлягають задоволенню, оскільки витікають з його права власності на частину квартири. Доводи відповідача про те, що позивач не проживає в квартирі, а тому він не має прав на житло , суд вважає необгрунтованими. Судом встановлено, що пай на спірну квартиру подружжя Рослови в розмірі 4458 крб.сплачували разом, тому він є спільним майном. Позивач в спірній квартирі постійно зареєстрований, іншого житла немає. [PERSON] свідоцтво про право власності на квартиру не одержувала, державну реєстрацію прав власності в Запорізькому міжміському бюро технічної інвентарізації ця квартира не проходила. Суд не вважає , що непроживання позивача в квартирі позбавляє його права на частину паю та власності на квартиру. Суд вважає , необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір та витрати за інформаційне-технічне забезпечення пов”язані з оплатою розгляду справи На підставі викладеного,

Outcome: partial