Jurisdiction: civil
Date: 2008-05-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про визначення додаткового строку прийняття спадщини, посилаючись на ті обставини, що [INFO] року померла його мати [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина - 1/2 частина житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS], розташований на земельній ділянці загальною площею 0, 059 га, та 100 простих іменних акцій ЗАТ « ПММ-Комплект». Коли він звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, йому повідомили, що мається заповіт 2005 року на користь [PERSON], а тому заяву про прийняття спадщини від нього у шестимісячний строк не прийняв нотаріус Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори [PERSON] Оскільки з часу смерті матері він не звертався до нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини, одночасно у травні 2006 року оспорив заповіт та рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 26.09.2007 року даний заповіт та відповідно свідоцтво про право на спадщину за заповітом [PERSON] визнані недійсними, а він є спадкоємцем після смерті матері за законом першої черги, вважає, що з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. У зв'язку з цим просить суд визнати причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважними та встановити йому як спадкоємцю за законом після смерті матері [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у два місяці. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю та дала пояснення, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснила, що крім позивача спадкоємцем першої черги за законом є його сестра [PERSON], а також племінник онук померлої [PERSON] - за заповітом, на користь якого складено заповіт спадкодавцем. Таким чином територіальна громада не має ніякого відношення до спадкового майна та ніяким чином не зачіпає та не порушує прав спадкоємців померлої [PERSON]. Крім того доказів про те, що спадкоємці померлої [PERSON] та [PERSON] не прийняли спадщину позивач суду не навів, а тому вважає, що у позові слід відмовити, оскільки вбачається спір між спадкоємцями. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог не предмет спору [PERSON] , у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснила, що позивач без поважних причин пропустив строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] Так, хоча позивач і є громадянином Російської Федерації, однак він мав можливість подати таку заяву за місцем свого проживання, неодноразово перебував у м. Кіровограді, зокрема і на похованні матері та згодом, коли позивач в судовому порядку оспорював заповіт 2005 року, складений [PERSON] на користь [PERSON], він приймав участь у судових засіданнях та мав можливість в цей час подати заяву до нотаріальної контори. Також зазначила, що посилання позивача про те, що він звертався до нотаріальної контори усно та консультантом йому було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини не можуть бути взяті судом до уваги, так як до суду із позовом на відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій позивач також не звертався, тому у позові слід відмовити. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог не предмет спору, [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Крім того, надала суду письмову заяву про те, що вона до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері вона не зверталась, ніяких претензій до спадкового майна до позивача та сина [PERSON] не має. Приймаючи до уваги викладене, суд вважає можливим розгляд справи у відсутності [PERSON], так як неявка третьої особи, що не заявляє самостійних вимог не предмет спору, не перешкоджає розгляду справи по суті. Заслухавши сторони, представника третьої особи, що не заявляє самостійних вимог не предмет спору [PERSON], дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Так, судом встановлено, що [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть ( а. с. 15 ). Після її смерті відкрилась спадщина - 1\2 частина житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS], розташований на земельній ділянці загальною площею 0, 059 га, та 100 простих іменних акцій ЗАТ « ПММ-Комплект» що підтверджується копією рішення суду ( а. с. 6- 11). 06.08.1996 року [PERSON] було складено заповіт на користь [PERSON] на 1\2 частину будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою [ADDRESS], посвідчений в.о. державного нотаріуса Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори за № 5-808 ( а. с. 41). Згідно рішення апеляційного суду Кіровоградської області від 26.09.2007 року по справі № 22-1758/2007 року було визнано недійсним заповіт, посвідчений від імені [PERSON] 14.03.2005 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 780, та відповідно видані свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім'я [PERSON] Другою Кіровоградською державною нотаріальною конторою 01.12.2005 року. Крім того даним рішенням встановлено, що [PERSON] заповіту від 14.03.2005 року не підписувала ( а. с. 6-11). Згідно повідомлення Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом від 14.03.2005 року звертався [PERSON], якому було видано свідоцтва про право на спадщину 01.12.2005 року( а. с. 90). Крім того на підтвердження позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини представником позивача надано копію листа Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори на запит адвоката [PERSON], квитанцію про оплату витрат ОБТІ на отримання довідки про належність чи відсутність спадкодавцеві нерухомого майна ( а. с. 97-99). Департамент економіки і фінансів Кіровоградської міської ради згідно Положення про департамент економіки та фінансів Кіровоградської міської ради, яке є додатком до рішення Кіровоградської міської ради № 52 від 04.07.2006 року є юридичною особою публічного права та делеговано повноваження щодо обліку, зберігання, набуття та реалізації права власності на майно, яке переходить у власність територіальної громади м. Кіровограда і розпорядження ним ( а. с. 68-72). Таким чином на час розгляду справи у суді спадщина після смерті [PERSON] не прийнята ні спадкоємцями за законом, ні спадкоємцем за заповітом, та може бути визнана судом відумерлою. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за законом і заповітом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Територіальна громада, яка стала власником відумерлого майна, зобов'язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до ст. 1231 ЦК України. Таким чином судом встановлено, що позивач пропустив строк подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини так як у період з травня 2006 року оспорював у Кіровському райсуді м. Кіровограда заповіт [PERSON] на користь онука [PERSON] від 14.03.2005 року та тільки рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 26.09.2007 року ( а. с. 6-11), заповіт було визнано недійсним, а крім того він є громадянином Російської Федерації, що підтверджується копією паспорта ( а. с. 14), що потребує додаткового часу для приїзду на територію України. Приймаючи до уваги викладене суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини, а тому вважає можливим встановити йому додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved