Jurisdiction: civil
Date: 2008-06-10 00:00:00

23 липня 2007 року позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення матеріальної і моральної шкоди, завданої некваліфікованими діями працівників Білопільської ЦРЛ в сумі 1 103 грн. 63 коп., мотивуючи свої вимоги тим, що 19 червня 2007 року медичною сестрою Білопільської ЦРЛ [PERSON]. у кабінеті щеплень лікарні було зроблено щеплення ІІІ п АКДС 0,5 с 78-10, ІІІ п ПВ 0,5 с 3-3 її доньці - [PERSON], [INFO]. Через три доби після щеплення здоров'я дитини різко погіршилось: піднялась температура, місце, куди було зроблено щеплення почервоніло і затверділо. Швидка допомога на її виклики по телефону не з'являлась. І лише після того як позивачка особисто поїхала долі карні, де вимагала надати її дитині медичну допомогу, приїхав лікар [PERSON]., який оглянувши дитину повідомив, що у неї алергія на ліки і призначив лікування у вигляді компресу. Після цього позивачка повезла дитину до дитячої лікарні м. Суми, де їй запропонували негайну госпіталізацію, оскільки дитину необхідно було оперувати. Вподальшому дитину прооперували, і в період часу із 25 червня 2007 року по 4 липня 2007 року вона знаходилась на стаціонарному лікуванні в Сумській обласній дитячій клінічній лікарні. Крім цього, позивачка є членом благодійної організації «Білопільська лікарняна каса», куди вона сплачу щомісячні членські внески. На лікування дитини за рахунок благодійної організації «Білопільська лікарняна каса» було витрачено 60 грн. 36 коп., які позивачка також просить стягнути із відповідача. Також позивачка просить стягнути 43 грн. витрат, понесених на придбання 10 л бензину, на поїздку до лікарні в м. Суми. В судовому засіданні позивачка та її представник [PERSON]. збільшили розмір позовних вимог до 10 103 грн. 36 коп. і просили стягнути із КЗ Білопільська центральна районна лікарня 60 грн. 36 коп., які були витрачені на лікування [PERSON]., [INFO], 43 грн. витрат, пов'язаних із придбанням 10 л бензину на поїздку до лікарні в м. Суми, 5 000 грн. як відшкодування моральної шкоди, а також 30 грн. на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи та 159 грн. 50 коп. державного мита, крім цього просив стягнути із [PERSON]. моральну шкоду в сумі 5 000 грн. Представники відповідача [PERSON]., [PERSON]. та [PERSON]. позов не визнали, мотивуючи свої заперечення тим, що з боку КЗ Білопільська центральна районна лікарня ніяких порушень санітарно-гігієнічних норм при проведенні щеплення не було. А абсцес у дитини міг виникнути як реакція організму на введену вакцину або ж в результаті неналежного догляду за ділянкою тіла дитини, куди була зроблена ін'єкція. Відповідач [PERSON]. в судове засідання не з'явилась, надавши суду письмову заяву про те, що позов не визнає, просила розглянути справу без її участі. Суд, заслухавши позивачку та її представника, представників відповідача, свідка, експерта, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково. Судом встановлено, що 19 червня 2007 року медичною сестрою Білопільської ЦРЛ [PERSON]. у кабінеті щеплень лікарні було зроблено щеплення ІІІ п АКДС 0,5 с 78-10, ІІІ п ПВ 0,5 с 3-3 малолітній доньці позивачки - [PERSON], [INFO]. Про можливі реакції на щеплення мати була ознайомлена (а. с. 11 - 12). Згідно запису в медичній картці [PERSON]., 23 червня 2007 року від матері надійшла скарга про підвищення у дитини температури тіла до 38 С. При огляді встановлено, що стан дитини середньої тяжкості, ліва сідниця припухла, пастозна, яскраво гіпермована. Зів спокійний, дихання в легенях пуеритальне, тони серця ясні, ритмічні, ЧСС 116 на 1 хв., живіт м'який, печінка та селезінка не збільшені. Діагноз: реакція на щеплення АКДС с 78-10.5.12 (а. с. 12). Як вбачається із історії хвороби [NUMBER], 25 червня 2007 року о 13 годині 30 хвилин [PERSON]., поступила у хірургічне відділення Сумської обласної дитячої клінічної лікарні зі скаргами на вип'ячування пухлиноподібного утворення в лівій сідниці. При огляді дитини було встановлено, що загальний її стан задовільний, П 90 на 1 хв. В лівій сідниці утворення 4х5 см, різко болюче, спостерігається флуктуація. Діагноз: постін'єкційний абсцес лівої сідниці. О 16 годині 30 хвилин проведено розтин абсцесу двома розрізами по 1,5 см, над лівою сідницею розкрито гнійник до 15 мл густого гною жовтого кольору, встановлено наскрізний дренаж та гумовий випускник вниз до анусу. 4 липня 2007 року [PERSON]. була виписана із лікарні (а. с.176-182 ). Згідно висновку судово-медичної експертизи №114 від 30 жовтня 2007 року (а. с. 65-67) за даними статистики у 5% випадків організм реагує на проведене щеплення. Місцева реакція (в місці проведення ін'єкції) проявляється почервонінням, підвищенням температури в місці уколу, характеризується за розмірами інфільтрату, однак ніколи не проявляється абсцесом. Абсцес є клінічним проявом післявакцинальних ускладнень, однією із причин його виникнення є недотримання правил септики і антисептики при проведенні внутрішньом'язових ін'єкцій і не являється реакцією організму на щеплення. Місцева реакція на щеплення та початкова стадія абсцедування клінічно схожі між собою. У випадку реакції на щеплення рекомендуються зігріваючі компреси, у тому числі і спиртовий. Проведення планових профілактичних щеплень за умови відсутності протипоказань є обов'язковим. Перед першим щепленням (для АКДС у 3-х місячному віці) бажано крім огляду дитини лікарем провести клінічне дослідження крові. Вподальшому проводиться загальне обстеження дитини педіатром, який надає дозвіл на проведення щеплення. Відповідно до висновку додаткової судово-медичної експертизи №21 від 16 квітня 2008 року (а. с. 149-153) згідно «Інструкції щодо організації епідеміологічного нагляду за побічною дією імунобіологічних препаратів», затвердженої наказом МОЗ України №48 від 3 лютого 2006 року післявакцинальні реакції - це клінічні та лабораторні ознаки нестійких патологічних змін в організмі, що виникають у зв'язку із проведенням щеплення, тобто іншими словами, вакцинальні реакції - це очікуваний стан, який вказаний в інструкції до вакцини. Післявакцинальні ускладнення - це стійкі функціональні та патологічні зміни в організмі, що виходять за межі фізіологічних коливань і призводять до значних порушень стану здоров'я. За даними літератури більшість захворювань у поствакцинальному періоді не пов'язані з якістю вакцини, а відображають індивідуальну реакцію щепленого (виникають тільки при порушенні техніки вакцинації та невиконанням протипоказань). Згідно додатку 2 до Інструкції, стосовно строків розвитку післявакцинальних реакцій та ускладнень, абсцес як клінічний прояв післявакцинального ускладнення для всіх вакцин, втому числі і для АКДС, є не характерним. Абсцес - це обмежене накопичення гною в різних тканинах та органах. Інфекція викликається різними бактеріями (стрептокок, стафілокок та інші). У другій стадії абсцесу, що мало місце у потерпілої, лейкоцити та мікроби накопичуються біля інфікованого місця та утворюють гній, при бактеріологічному посіві якого буде виявлено збудник, тобто абсцес завжди супроводжується інфікуванням. Так як виключається інфікування вмісту однієї ампули вакцини, а в гної виявлений золотистий стафілокок, слід виключити факт носійства даного збудника медичним працівником, який проводив щеплення, оскільки даних про обстеження медичної сестри на носійство у комісії не було. Допитана у судовому засіданні експерт [PERSON]. показала, що двічі на рік молодший медичний персонал лікарні повинен проходити обстеження на носійство стафілокока. Під час проведення експертиз у експертів не було даних про те, що медична сестра Білопільської ЦРЛ [PERSON]. була обстежена на носійство стафілокока, а тому вони, зважаючи на обов'язковість проведення таких обстежень, прийшли до висновку, що медичний працівник, який проводив щеплення, не міг бути носієм збудника золотистого стафілококу. Те, що абсцес виник на третій день після ін'єкції свідчить про потрапляння в організм дитини інфекції саме під час уколу, а саме: при відкриванні ампули із вакциною, при контакті голки шприца із шкірою дитини, яка, можливо, не була належним чином дезинфікована, при контакті медичної сестри, яка була без гумових рукавичок, із шприцом та шкірою дитини в місце, куди була зроблена ін'єкція. Після уколу епітелій має властивість одразу ж затягуватись, що свідчить про неможливість занесення інфекції ззовні в результаті неналежного догляду за ділянкою шкіри, куди була зроблена ін'єкція. Даних про те, що дитина хворіла у медичній документації також немає. Збудник золотистого стафілококу не міг потрапити із ампули з вакциною. Шприци також були одноразові стерильні і не могли бути носіями золотистого стафілококу. Що стосується висновку санітарно-епідеміологічної служби про дослідження кімнати щеплень, то він не може свідчити про відсутність збудника стафілококу в самій кімнаті щеплень, оскільки санітарно-мікробіологічне дослідження проводились не в день, коли було зроблено щеплення [PERSON]. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка лікар-хірург хірургічного відділення Сумської обласної дитячої клінічної лікарні [PERSON]. показав, що укол був причиною абсцесу. Але звідки з'явився в організмі дитини збудник золотистого стафілококу він точно сказати не зміг, назвавши на його думку декілька причин: наявність в організмі дитини інфекції, можливу реакцію дитини на вакцину, оскільки третя АКДС майже завжди дає запалення, але дуже рідко тягне за собою наслідки у вигляді загнивання, а також не виключив занесення інфекції ззовні. Але, покази свідка [PERSON]. є його суб'єктивною думкою, яка базується на власному досвіді роботи, але не на медичній документації [PERSON]. та матеріалах цивільної справи. А тому,

Outcome: partial