Jurisdiction: civil
Date: 2008-07-20 00:00:00

До суду із позовною заявою звернувся [PERSON], який просить постановити рішення, котрим визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON]. Свої вимоги обгрунтував тим, що батько позивача [PERSON] володів житловим будинком та господарським спорудами, що знаходяться в [ADDRESS], а також грошовими вкладами, майновим та земельним сертифікатами. За життя батько склав заповіт на випадок своєї смерті, яким заповів усе належне йому майно своїм синам [PERSON], [PERSON] та [PERSON], який є третьою особою у справі, яка не заявляє самостійних вимог. Після смерті батька, спадщину прийняв [PERSON], яку не прийняли позивач та третя особа у справі. Спадкових прав [PERSON] не встиг оформити, оскільки помер. Спадкоємці першої черги після його смерті відсутні, тому позивач, як спадкоємець другої черги, звернувся до нотаріальної контори щодо оформлення своїх спадкових прав, але отримав відмову, через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки перебував у відрядженні. Змушений звертатися до суду щодо продовження пропущеного строку. В судовому засіданні представник позивача, котрий являється і третьою особою у справі, що не заявляє самостійних вимог, пояснив, що його брат [PERSON] в судове засідання не прибув через хворобу, а дому доручив [PERSON] представляти його інтереси. Представник позивача вимоги позову підтримав повністю, та пояснив, що при оформленні спадщини, його довіритель зіткнувся з вимогами нового законодавства, зокрема зі строками прийняття спадщини. Працює водієм та під час шестимісячного терміну перебував у відрядженні, тому не встиг звернутися до нотаріальної контори із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину. Оскільки не має можливості володіти спадкоємним майном, просить вимоги позову задовольнити повністю. Відповідач у судове засідання не з'явився , однак направив до канцелярії суду заяву, в якій просить розглядати справу у відсутності його представника, позов визнає, проти якого не заперечує, питання про відумерлість спадщини не ставить. Аналізом доказів по справі суд встановив наступні фактичні обставини, зокрема : копіями свідоцтв про смерть [NUMBER] та [NUMBER] стверджено, що [PERSON] та [PERSON] померли [INFO] року та [INFO] року . У відповідності до копій свідоцтв про народження [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], батьками [PERSON], ___________________________________________________________________________________ 1-ша інстанція код суду - 0310 [PERSON] та [PERSON] були [PERSON] та [PERSON]. Згідно копії заповіту від 23.06.2004 року, посвідченого секретарем Забузької сільської Ради, Любомльського району, та зареєстрованого в реєстрі за № 33, [PERSON] заповів усе належним майно [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Довідкою Забузької сільської Ради № 124/02-13 від 05.12.2007 року, стверджено, що згідно запису в погосподарській книзі № 1/11 в с. Забужжя рахується господарство [PERSON], після смерті якого спадщину прийняв син [PERSON], який постійно проживав в даному господарстві. Згідно копії свідоцтва про смерть [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] року. Копіями сертифікату [NUMBER] та свідоцтва про право власності на майновий пай [NUMBER] стверджено, що [PERSON] мав земельний та майновий пай в СГВК «Забужжя». У відповідності до копії книжки ВАТ «Ощадбанк» на ім'я [PERSON] відкритий рахунок [NUMBER] в філіалі № 6306/030 Любомльського відділення. Згідно довідки ПП [PERSON], [PERSON] в період з 09.01.2008 по 22.02.2008 року працював водієм та в цей час перебував у відрядженні. Статтею 1223 ЦК України, стверджено, що право на спадкування мають особи , визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У статті 1262 вказано, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно зі статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини . Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Стаття 1272 ЦК України передбачає, що якщо спадкоємець протягом строку , встановленого статтею 1270 цього Кодексу , не подав заяву про прийняття спадщини , він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, у справі встановлено, що позивач після смерті спадкодавця і до звернення в суд, за наявних фактичних обставин і з причин, які є поважними, не вжив передбачених законом заходів по прийняттю спадщини, а тому вимоги позовної заяви є обґрунтованими і підлягають до задоволення.

Outcome: approved