Jurisdiction: civil
Date: 2008-06-12 00:00:00

В березні 2008 року АК „ Харківобленерго” звернулось до суду з позовом до [PERSON] обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що відповідач порушив Правила користування електричною енергією для населення, безобліково споживав електроенергію шляхом встановлення прихованої проводки з розеткою, поза електролічильником про, що складено акт від 14 березня 2005 року № 1598704. Діями відповідача АК „ Харківобленерго” завдана шкода в розмірі 6620 гривень 17 копійок. Відповідач позов не визнав посилаючись на його безпідставність, оскільки не підписував акт про порушення Правил користування електричною енергією і нікого не уповноважував підписувати протокол. Суд вислухав сторони, перевірив матеріали справи, допитав свідків вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що 2 серпня 2000 року між сторонами був укладений договір № 55-114 на користування електричною енергією побутовим споживачам, де [PERSON] був ознайомлений з Правилами користування електричною енергією для населення ( а.с.2). 14 березня 2005 року працівниками АК „ Харківобленерго” під час перевірки приладів обліку в будинку[ADDRESS] був встановлений факт порушення Правил користування електроенергією, встановлення прихованої проводки з розеткою, про що був складений акт, зроблено донарахування недооблікованої енергії на суму 6620 гривень 17 копійок. Допитані в судовому засіданні працівники АК „ Харківобленерго” [PERSON] [PERSON] пояснили, що 14.03.2005 року при плановій перевірці приладів обліку в[ADDRESS] було встановлено порушення Правил користування електричною енергією для населення , порушена схема підключення приладу обліку електроенергії ( прихована проводка з розеткою). Склавши схему внутрішньої електромережі встановлено, що прилад обліку не працює, а сама електрична енергія споживається позаобліково. Факт того, що в ванній кімнаті була встановлена розетка підтвердили і свідки[PERSON]. , [PERSON]. які і підписали акт про порушення Правил користування електричною енергією. Свідок [PERSON]., який також був присутній 14.03.2005 року в домоволодінні відповідача також підтвердив, що в ванній кімнаті знаходиться розетка. Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергію для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 ( далі Правила) передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення Правил користування електричною енергією, зокрема фактів розкрадання електричної енергії, складається акт який підписується представником енергопостачальника та споживачем. На підставі акту енергопостачальник має право відключи споживача від енергопостачання ( у випадках, передбачених п. 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому противоправними діями споживача. Абзацами 4,5 п. 53 Правил визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушень за добовою величиною розрахункового споживання днів з дня останнього контрольного знаття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушень за тарифами ( цінами) для населення, що діяли у період за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давнини. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчисляється відповідно до методики, затвердженої Національної комісією регулювання енергоенергетики України ( далі НКРЕ). Постановою НКРЕ № 1416 від 22 листопада 1999 року зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 29 грудня 1999 року за № 919/4212 було затверджено методику обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення ( далі Методика). Постанова втратила чинність на підставі Постави НКРЕ № 562 від 4 травня 2006 року, але була чинною на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до п. 2 цієї Методики вона застосовується у випадку виявлення порушень, зазначених у п. 48 Правил, у частині: безоблікового споживання електричної енергії без дозволу енергопостачальника і самовільного підключення до мереж енергопостачання, пошкодження приладу обліку, зриву пломби та дій споживача, які призводять до зниження показників приладу обліку. Згідно з п. 5 Методики розрахунку завданих енергопостачальнику збитків здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показників приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення ( зокрема у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давнини); за тарифами ( цінами) для населення, що діяли у період за який перераховується розмір збитків. З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення саме прихованої електропроводки, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки електроустановки споживача, але не більше терміну позовної давнини. Згідно довідки Ізюмського районного відділення „ Харківобленерго” остання технічна перевірка була проведена в першому кварталі 1999 року. 20 березня 2001 року були внесені пломби в базу даних. Розмір збитків розрахований правильно згідно діючого законодавства України. Безпідставними є твердження відповідача і його представника про те, що позивачем по справі були порушені строки позовної давнини, оскільки в судовому засіданні встановлено, що позовна заява була подана в суд 14 березня 2008 року і цей же день передана канцелярію суду на реєстрацію. Суд вважає, що при таких обставинах строк позовної давнини згідно ст.ст. 257, 260 ЦК України не сплив. Необґрунтованим є посилання відповідача і його представника про те, що позивачем не сплачено державне мито при подачі позовної заяви, оскільки в самому платіжному документі є дописки, оскільки юридичне значення має факт зарахування державного мита в державний бюджет, а не фамілії осіб, які вказані в платіжному документі. Ст. 1166 ЦК України передбачено, що матеріальна шкода завдана майну юридичній особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Outcome: approved