Jurisdiction: civil
Date: 2008-06-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом «про визначення спадкової частки та визнання часток у праві спільної сумісної власності», в якому просить суд визначити спадкову долю у вигляді 1/3 частини в праві спільної сумісної власності на квартиру за [ADDRESS] після смерті [PERSON] [INFO], та визначити за ним і [PERSON] долі за кожним у вигляді 1/3 частини в праві спільної сумісної власності на зазначене житлове приміщення і забов'язати БТІ зареєструвати за ним та його сином [PERSON] право власності, згідно рішення суду. В обґрунтування заявлених вимог вказує, що він перебував з [PERSON] в зареєстрованому шлюбі з 11.02.1967року від якого мають трьох дітей - [PERSON], [PERSON] та [PERSON] За згодою членів сім'ї їх квартира за [ADDRESS] була приватизована на нього його дружину і сина [PERSON], однак в силу юридичної необізнаності вони не визначили форму власності, тому в свідоцтві про право власності на нерухоме майно зазначено, що квартира належить їм на праві спільної сумісної власності без визначення часток кожного з них у праві власності. Зазначає, що після смерті [PERSON] 14.10.2007р. відкрилась спадщина на належну їй частку квартири. Однак 12.03.2008р. при його зверненні до Третьої Держнотконтори м.Дніпродзержинська з заявою про прийняття спадщини, постановою нотаріуса йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій, у зв'язку з тим, що не визначені частки з кожного із співвласників в праві спільної сумісної власності на спірну квартиру і в тому числі не визначена частка за померлою [PERSON] і при цьому рекомендовано звернутися до суду. Відповідачі по справі - [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, але з увагою надали до суду заяви з проханням розглядати справу у їх відсутність, позовні вимоги визнають в повному обсязі, не заперечують проти задоволення позову. Третя особа по справі - державний нотаріус Третьої дніпродзержинської державної нотаріальної контора Бурдік С.С. про час і місце судового засідання повідомлена належним чином, в судове засідання не з'явилася, однак з увагою направила в адресу суду заяву з проханням розглянути справу у її відсутність. Третя особа по справі - ОКП «Дніпродзержинське бюро технічної інвентаризації» про час і місце судового засідання повідомлено належним чином, в судове засідання не з'явилося, однак направило в адресу суду заяву з проханням розглянути справу у відсутність їх представника. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, але надав до суду заяву з проханням розглядати справу у його відсутність, свої позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечує проти задоволення позову. Відповідно до вимог ч.2 ст.158 ЦПК України, та приймаючи до уваги, що визнання позову та відсутність заперечень зі сторони відповідачів і третіх осіб не суперечить закону та не порушає прав, свобод і інтересів інших осіб, а також з увагою на підтримання позивачем позовних вимог, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін. На підтвердження своїх позовних вимог позивачем по справі були надані докази щодо виниклих спірних правовідносин, а саме: свідоцтво про право власності; копія витягу про реєстрацію права власності, копія витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі, копія технічного паспорту; свідоцтво про укладення шлюбу, довідка з міста проживання, копія довідки про склад сім'ї, копії свідоцтв про народження дітей; копія свідоцтва про одруження доньки; копія свідоцтва про смерть; постанова нотаріуса. З'ясувавши позиції сторін та вивчивши надані до суду письмові докази, при розгляді справи судом були встановлені наступні обставини і визначені відповідні до них правовідносини: Позивач по справі - [PERSON] перебував з [PERSON] в зареєстрованому шлюбі з 11.02.1967року від якого мають трьох дітей - [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтва про одруження та про народження. 02.02.2004р. за згодою всіх членів сім'ї [PERSON], квартира за [ADDRESS] була приватизована на [PERSON], [PERSON] і сина [PERSON] із зазначенням в свідоцтві про право власності на нерухоме майно, що вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] без визначення часток кожного з них у праві власності. 14.10.2007р. після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну їй частку квартири, що підтверджується свідоцтвом про смерть та витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі. 12.03.2008р. при зверненні [PERSON] до Третьої Держнотконтори м.Дніпродзержинська з заявою про прийняття спадщини, постановою нотаріуса йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій, у зв'язку з тим, що не визначені частки з кожного із співвласників в праві спільної сумісної власності на спірну квартиру і в тому числі не визначена частка за померлою [PERSON] і при цьому рекомендовано звернутися до суду. У наступний час в квартирі по [ADDRESS] зареєстровані і мешкають - [PERSON] та [PERSON], що підтверджується довідкою з міста проживання ТОВ «Інфо-ком» та довідкою ТОВ «Абонент ХХІ» про реєстрацію на день смерті померлої [PERSON] Відповідно до ст.357 ЦУ України частини в праві спільної часткової власності є рівними, а отже [PERSON] належала 1/3 частина спірної квартири. Відповідно до ст.368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Таким чином суд вважає доведеним факт належності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності кожному по 1/3 частині квартири за [ADDRESS]. Приймаючи до уваги вищезазначені обставини, враховуючи, що не визначеність форми власності квартири по [ADDRESS] в свідоцтві про право власності, створює [PERSON] та [PERSON] перешкоди в користуванні і розпорядженні належними їм на праві приватної спільної часткової власності частками вказаної квартири, а також позбавляє [PERSON] можливості прийняти відкриту після смерті дружини [PERSON] спадщину у вигляді 1/3 частки зазначеної квартири, суд визнає позовні вимоги позивача обґрунтованими. Суд з'ясувавши позиції сторін, з увагою на надані і досліджені в судовому засіданні письмові доказі по справі та встановлені в судовому засіданні обставини, приймаючи до уваги, що будь-які відомості які б спростовували надані позивачем докази у суду відсутні та надані не були, враховуючи, що визнання відповідачами позову та відсутність заперечень проти позову з боку третіх осіб не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог позивача у повному обсязі на підставі ч.4 ст.174 ЦПК України, згідно якої, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Outcome: approved