Jurisdiction: civil
Date: 2008-03-03 00:00:00

[PERSON]., [PERSON]. в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього [PERSON]. звернулися до суду з позовом до відповідачів, мотивуючи свої вимоги тим, що 28.07.2006 р. між [PERSON]. та [PERSON]. розірвано шлюб. До розірвання шлюбу вони з дітьми [PERSON]. 1988 року народження та [PERSON]. 1992 року народження проживали у квартирі[ADDRESS], де зареєстровані до теперішнього часу. Внаслідок неможливості сумісного проживання, [PERSON]. з дітьми була вимушена тимчасово проживати в іншому місці, на її вимогу про виділення однієї кімнати їй для проживання, відповідачі відмовляли та в теперішній час перешкоджають проживанню позивачів за вказаною адресою - змінили замки на вхідній двері. На підставі викладеного просять визначити порядок користування спірною квартирою, надавши у користування позивачам одну ізольовану кімнату, зобов'язати ЖЕО Київського району укласти з [PERSON]. окремий договір найму на жилу кімнату та усунути їм перешкоди у користуванні жилим приміщенням, зобов'язавши відповідачів надати ключі від вхідної двері квартири. [PERSON]. та [PERSON]. звернулися до суду із позовом до [PERSON]., [PERSON]. , [PERSON]. про визнання такими, що втратили право користування жилим приміщенням, мотивуючи тим, що згідно рішенню виконавчого комітету Київської ради [PERSON]. є основним наймачем квартири[ADDRESS]. Крім неї в спірній квартирі зареєстрований також її син [PERSON]. Після його одруження у квартирі також зареєстрували дружину [PERSON]., а в подальшому дітей - [PERSON]. та [PERSON]. В січні 2006 р. сім'я фактично розпалася та в лютому 2006 р. [PERSON]. забрала з квартири диван, ліжко, телевізор та інші речі й разом з дітьми добровільно залишили спірну квартиру. Спроб вселитися після цього вони не робили, перешкод у проживанні їм ніхто не чинив. В зв'язку з викладеним просять визнати відповідачів такими, що втратили право проживання в квартирі та стягнути з [PERSON]. на їх користь по 25000 грн. моральної шкоди, яка завдана їм внаслідок її звернення до суду з незаконними вимогами. Сторони та їх представники в судовому засіданні не визнавши позови, підтримали кожен свої вимоги. [PERSON]. та [PERSON]. уточнили свої вимоги - просили суд визначити порядок користування квартирою згідно варіанту №1, запропонованому експертом. [PERSON]. в судовому засіданні пояснив, що у 2006 р. між батьками часто виникали сварки та в родині створилася напружена обстановка. 26.02.2006 р. мати забрала свої речі та виїхала з квартири. Він з братом добровільно поїхали із нею. З того часу проживають у найманій квартирі. Коли був у батька в гостях та говорив, що на квартирі жити важко та що вони хотіли б повернутися, він та [PERSON]. говорили, що це неможливо, ключ від квартири не надавали. Представник третьої особи - служби у справах дітей Сімферопольської міської ради в судовому засіданні з вимогами про визнання неповнолітнього [PERSON]. таким, що втратив право проживання у квартирі не погодилася, пояснила, що ці вимоги суперечать інтересам неповнолітнього та задоволенню не підлягають. Представник третьої особи - КП ЖЕО Київського району в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність не надав. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON]є наймачем квартири [ADDRESS]. Крім неї за вказаною адресою зареєстровані [PERSON]- син, [PERSON][INFO]- онук, [PERSON][INFO]- онук та [PERSON]- невістка, що підтверджується відповідною довідкою ЖЕО Київського району. Згідно технічному паспорту на квартиру, вона складається з двох жилих кімнат, площею 12,7 та 17,7 кв.м, загальна площа 75,5 кв.м. 26.02.2006 р. [PERSON]. вивезла з квартири особисті речі а також шафу, ліжко, пральну машину, телевізор, пилосос та разом із дітьми виїхала з квартири. Вказані обставини сторонами у справі не заперечувалися. [PERSON]. в судовому засіданні пояснила, що перед цим мала конфлікт з [PERSON]. та під впливом емоцій залишила квартиру. Діти виїхали з нею за власним бажанням. З того часу та дотепер проживають у найманій квартирі, на вимоги про вселення відповідачі не реагують. 28.07.2006 р. між [PERSON]. та [PERSON]. шлюб розірвано. Допитана в якості свідка [PERSON]. пояснила, що зі сторонами у дружніх стосунках. [PERSON]. близько 2-х років проживає окремо. Весною 2006 р. приходили з нею до квартири [ADDRESS], двері відкрити своїм ключем вона не змогла. Це було через місяць після того, як вона пішла з дому. Зі слів [PERSON]. їй відомо, що діти також не могли потрапити до квартири. Свідок [PERSON]. пояснив, що весною 2006 р. разом з [PERSON]. приходив до квартири, де вона проживала з чоловіком, але потрапити не змогла, вдома нікого не було. Знаходячись на роботі, чув , як вона розмовляла з [PERSON]., та остання сказала, що приходити не треба, документи дітей їй принесуть. Свідок [PERSON]. пояснив, що близько 40 років знайомий з родиною [INFO]. Бачив, що [PERSON]. вивозила самостійно речі з квартири. Згідно ст..64 ЖК України до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо зазначені особи перестали бути членами сім'ї наймача , але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають ті ж права та обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Згідно ст..71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк може бути продовжено. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON]., [PERSON]. [PERSON]. залишили місце проживання 26.02.2006 р. Позов про усунення перешкод в користуванні житлом ними подано 11.08.2006 р., тобто до спливу шестимісячного строку, що свідчить про намагання позивачів проживати у спірній квартирі. [PERSON]. та [PERSON]. в ході розгляду справи також не заперечували проти того, що після розірвання шлюбу між сторонами, вони замінили замки на дверях квартири та ключі [PERSON]., [PERSON]., [PERSON]. на видавали, чим позбавили їх можливості проживати у спірному приміщенні. З урахуванням того, що це було здійснено в період строку, протягом якого за позивачами зберігалося право на жиле приміщення, суд вважає це достатнім доказом чинення перешкод у проживанні. За таких обставин, позов [PERSON]. та [PERSON]. про визнання [PERSON]., [PERSON]. та [PERSON] такими, що втратили право користування жилим приміщенням задоволенню не підлягає. В зв'язку з викладеним підлягають задоволенню вимоги [PERSON]., [PERSON]. та [INFO] П.О. про усунення перешкод у користуванні приміщенням та зобов'язання видати ключ від вхідної двері квартири. Згідно висновкам судової будівельно-технічної експертизи від 30 березня 2007 р. провести розділ квартири [ADDRESS]не передбачається можливим із-за основних конструктивних елементів квартири. Можливе визначення порядку користування приміщенням квартири при умові реєстрації в БТІ проведеного перепланування та розширення квартири. На розгляд суду запропоновано два можливі варіанти порядку користування приміщенням квартири. Згідно ст..48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру , який визначається Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст..47 ЖК України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 кв.м на одну особу. Згідно ст..50 ч.2 ЖК України не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими за дев'ять років, крім подружжя. Згідно ч.2 ст.63 ЖК України не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі, частина кімнати або кімната , зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Згідно ст..104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу , що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, що відповідає вимогам ст..63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму спір може бути вирішено в судовому порядку. За таких обставин, з урахуванням того, що в спірній квартирі з двох жилих кімнат площею 12,7 та 17,7 кв.м зареєстровані та мають право проживання 5 осіб, що не відповідає встановленим нормам та вимогам ст..63 ЖК України, не підлягають задоволенню вимоги [PERSON]., [PERSON]. та [PERSON]. про визначення порядку користування жилим приміщенням та укладення окремого договору найму. Крім того, визначення порядку користування можливе згідно висновку експерта №2692 від 30.03.2007 р. лише при умові реєстрації в БТІ проведеного перепланування та розширення квартири. Відомостей про реєстрацію проведеного у спірній квартирі перепланування в БТІ, на момент розгляду справи, суду не надано. Не підлягають задоволенню також вимоги [PERSON]., [PERSON]. про стягнення моральної шкоди, бо факту завдання такої шкоди судом не встановлено. Як вбачається з позову, підставою для заявлення вимог про відшкодування моральної шкоди є звернення [PERSON]. до суду з позовом, який містить незаконні, на їх думку, вимоги та відомості, які не відповідають дійсності. Проте, право особи на звернення до суду за захистом свого цивільного права передбачене ст.16 ЦК України. Зловживань своїми цивільними правами, які б завдали шкоду [PERSON]. та [PERSON]. не встановлено. Частиною 3 статті 10 та статтею 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. На підставі ст..ст.47,48,50,63,64,71,104 ЖК України викладеного,

Outcome: partial