Jurisdiction: civil
Date: 2008-02-05 00:00:00

16 серпня 2007 року позивач звернулася до суду із цим позовом. Свої позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що вона з відповідачем є наймачами квартири[ADDRESS]. До грудня 2006 року сторони перебували у шлюбі, від якого мають двох дітей. У теперішній час відповідач перешкоджає позивачеві та дітям повноцінно користуватися житлом, веде аморальний спосіб життя. Порядок користування приміщеннями спірної квартири дотепер не визначено, що явилося причиною звернення позивача до суду з позовом про зміну умов договору найма, виділення їй та дітям у користування кімнат площею 17,4 м2, 13,7 м2 з лоджією, зобов'язання Ремонтно-експлуатаційної дільниці № 4 Самарського району м. Дніпропетровська укласти окремі договори найма (а.с.а.с. 3 - 5, 29). У судовому засіданні позивач підтримала заявлені вимоги. Відповідач позов визнав. Представники третіх осіб у судове засідання не з'явилися, повідомлялися належним чином. Вислухавши пояснення сторін, показання свідка, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов необхідно задовольнити частково з наступних підстав. Судом було встановлено, що[INFO] р. у сторін народився син, [PERSON], про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 11.03.1997 р. Глобинським районним відділом РАГС Полтавської області (актовий запис № 141) (а.с. 10). 16 вересня 1995 року між сторонами було укладено шлюб, про що свідчить копія свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER], виданого 16.09.1995 р. Глобинським районним відділом РАГС Полтавської області (актовий запис № 100) (а.с. 8). [INFO] року у сторін народилася дочка, [PERSON], про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого відділом РАГС Самарського районного управлінням юстиції м. Дніпропетровська (актовий запис № 161) (а.с. 10). 03 березня 2003 року відповідачеві та членам його сім'ї (позивачеві та двом дітям) у користування Виконавчим комітетом Самарської районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська була виділена квартира [ADDRESS] про що свідчить копія ордеру на житлове приміщення № 504 (а.с. 14). 23 грудня 2006 року рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська, ухваленим у цивільній справі № 2-1711/06 шлюб між сторонами було розірвано (а.с. 19). 30 травня 2007 року позивачеві Самарським відділом РАЦС Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області було видано свідоцтво про розірвання шлюбу (актовий запис № 170) (а.с. 9). Між сторонами з часів шлюбу склалися стійкі неприязні стосунки, про що свідчать матеріали справи (а.с.а.с. 20 - 26, 28, 38 - 40, 45, 46). У теперішній час у спірній квартирі зареєстровані сторони та їхні діти, про що свідчить копія довідки КВЖРЕП Самарського району м. Дніпропетровську № 979 від 05.06.2007 р. (а.с. 13). Вказані вище спірні правовідносини регулюються Житловим кодексом Української РСР. В силу ст. 63 ЖК УРСР предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі, частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 104 ЖК УРСР член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. У судовому засіданні встановлено, що спірна квартира складається з трьох ізольованих жилих кімнат площею 17,4 м2, 13,7 м2, 12,6 м2 відповідно, коридора площею 10,0 м2, кухні площею 7,8 м2, туалета площею 1,2 м2, ванної площею 2,7 м2, шафи площею 1,2 м2, двох лоджій площею 1,2 м2 кожна, загальною площею 69,0 м2 (а.с.а.с. 15, 16). Житлова площа квартири складає 43,7 м2 згідно з даними технічного паспорту. Таким чином, житлова площа, яка припадає на кожного члена сім'ї наймача, складає 10,975 м2 відповідно до наступного розрахунку: 43,7 &divide; 4 = 10,925, де: - 43,7 - житлова площа квартири; - 4 - кількість мешканців квартири. Суд враховує ті обставини, що між сторонами не склався порядок користування кімнатами у спірній квартирі, в родині виникли неприязні стосунки, і вважає за можливе змінити договір найма жилого приміщення. При вирішенні питання про зміну договору найма жилого приміщення суд також враховує право проживання у спірній квартирі сторін, інтереси дітей, які проживають з позивачем, та вважає за можливе виділити у користування позивачеві та двом дітям житлові кімнати площею 17,4 м2, 13,7 м2 з лоджією, відповідачеві - житлову кімнату площею 12,6 м2 з лоджією, коридор, кухню, туалет, ванну, шафу - залишити у загальному користуванні. Вирішуючи позовну вимогу в частині зобов'язання третьої особи укласти з нею окремий договір найму, суд враховує наступні обставини. Згідно зі ст. 124 Конституції України до юрисдикції судів віднесено усі правовідносини, які виникають в державі. Проте ця норма не може тлумачитись як така, що звільнює зацікавлених осіб від необхідності заздалегідь звертатися за вирішенням відповідних питань до компетентного органу державної влади чи місцевого самоврядування. Оскільки з матеріалів справи не вбачається, що позивачеві було неправомірно відмовлено третьою особою у задоволенні заяви про укладення договору найма, суд вважає за необхідне цю вимогу відхилити.

Outcome: partial