Jurisdiction: civil
Date: 2008-04-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом в якому просить стягнути з відповідачів на свою користь спричинену матеріальну шкоду в розмірі 2057 гривень 20 копійок, заподіяну внаслідок залиття та судові витрати. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 24 серпня 2006 року о 18 годині 00 хвилин в місті Києві за адресою: [ADDRESS] відбулось залиття водою підвального нежилого (офісного) приміщення, що належить АКБ «Східно-Європейський банк». Внаслідок залиття вказане приміщення отримало наступні пошкодження: залито підвісні плити 25 одиниць загальною площею 8 кв. м., стіни на висоті до 1 метру по довжині приблизно 10 метрів, також відбулось замокання електрощита, пошкоджено электропроводку та пошкоджено килимове покриття, загальною площею 15 кв. м. Відповідно до Акта від 28.08.2006 року, складеного комісією КП «Печерська Брама», залиття сталося внаслідок витікання води з ванної кімнати квартири[NUMBER], власником якої є [PERSON] Згідно висновку експерта № 4 від 18.10.2006 року, матеріальний збиток нанесений АКБ «Східно-Європейський банк», як власнику нежилого (офісного) приміщення складає 2008 гривень. Належне АКБ «Східно-Європейський банк» приміщення, було застраховане ЗАТ «СК «Солідарність» за Договором № 157-10/11 від 23 серпня 2005 року. Оскільки, позивачем, відповідно до страхового акту № 476/157-10/11 від 24 жовтня 2006 року, було виплачено АКБ «Східно-Європейський банк» страхове відшкодування в сумі 1807 гривень 20 копійок, позивач вважає, що відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» та ст. 1191 Цивільного кодексу України, до нього перейшло право вимоги в межах фактичних затрат, яке АКБ «Східно-Європейський банк» має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Позивач обрахував свої затрати по виплаті завданого АКБ «Східно-Європейський банк» збитку та зазначив, що вони складають 2057 гривень 20 копійок, з яких: - 1807 гривень 20 копійок, страхове відшкодування; - 250 гривень, плата за проведення експертного дослідження. Також, позивач вважає, що відповідачами було порушено п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року і тому намагався врегулювати спір мирним шляхом в досудовому порядку та звернувся до відповідачів з пропозиціями добровільно відшкодувати грошову суму завданих збитків. Однак, станом на день подання позовної заяви, відповідачі збитки в добровільному порядку не відшкодували. Під час судового розгляду до участі в справі в якості третьої особи судом було залучено АКБ «Східно-Європейський банк». Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з викладених в ньому підстав та просив суд позов задовольнити повністю. Відповідачі в судовому засіданні зазначили, що позов не визнають в повному обсязі та просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Відповідач [PERSON] посилався на те, що залиття сталося не з його вини, так як санітарно-технічне обладнання в його квартирі справне, а з вини організації, яка неналежно утримує будинок. Зауважив, що він неодноразово звертався до КП «Печерська Брама» з приводу неналежної роботи комунікаційних мереж та обслуговування будинку. Представник Комунального підприємства по утриманню житлового господарства «Печерська Брама» Печерської районної в місті Києві ради в обґрунтування своїх заперечень суду пояснив, що причина вказаного залиття встановлена не була, оскільки, загальнобудинковий каналізаційний стояк проходить через приміщення АКБ «Східно-Європейський банк», яке розташовано у цокольному поверсі будинку. Доступ до ревізії каналізаційного стояка в приміщення банку у працівників КП «Печерська брама» відсутній, що не дає можливості експлуатувати дану мережу на належному рівні. КП «Печерська брама» неодноразово в усному порядку зверталася до АКБ «Східно­-Європейський банк» з проханням надати доступ до зазначеного приміщення, але постійно отримувала відмови; 11.01.2007 року було направлено листа з проханням надати доступ, але доступ так і не був наданий. Також, зазначив, що відповідач не згоден з висновком експерта, який містить пошкодження не зафіксовані в акті залиття та складений на підставі обстеження проведеного у відсутності представника КП «Печерська брама». Представник третьої особи, давши пояснення в судовому засіданні, висловив думку в якій не заперечив проти задоволення позову. Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь в справі, показання свідків та дослідивши письмові докази по справі в їх сукупності, приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено наступні факти. За Договором № 157-10/11 добровільного страхування майна від 23 серпня 2005 року, укладеного між позивачем і АКБ «Східно-Європейський банк», об'єктом страхування є майнові інтереси страхувальника, пов'язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим об'єктом, а саме: нежилим (офісним) приміщенням площею 821 кв. м., № 71-А у будинку[ADDRESS]. Відповідно до Акту від 28.08.2006 року, складеного комісією у складі представників КП «Печерська Брама» та представника АКБ «Східно-Європейський банк», 24 серпня 2006 року о 18 годині на ОДС КП «Печерська брама» від працівників АКБ «Східно-Європейський банк» надійшла заявка про залиття приміщення банку в підвалі житлового будинку[ADDRESS]. На виконання заявки вийшов черговий слюсар аварійної служби КП «Печерська брама» [PERSON] На момент залиття мешканці вищерозташованої квартири[NUMBER] були відсутні. Оскільки запірна арматура інженерних мереж будинку знаходиться в приміщенні банку, господарчою службою банку було перекрито подачу водопостачання на будинок. 25 і 26 серпня 2006 року проводилося обстеження квартир II, ІІІ, IV і V поверхів, які розташовані над місцем залиття приміщення банку. При обстеженні даних квартир поривів і протікань на водонесучих комунікаціях, а також пошкодження сантехобладнання не виявлено. Не обстеженою по вищевказаній причині залишилася квартира[NUMBER], яка розташована на першому поверсі. 26.08.06 року о 10 годині було включено подачу води на будинок. В присутності представників КП «Печерська брама» Вишневського А. О. та АКБ «Східно-Єєвропейський Банк» Білошапка М. П., черговим слюсарем [PERSON] крізь вікно квартири[NUMBER] будинку[ADDRESS] було виявлено, що з ванної кімнати у коридор витікає вода, ніяких запахів не відчувалося. На момент обстеження приміщень АКБ «Східно-Європейський Банк» було залито підвісну стелю в окремих кімнатах площею близько 7,5 кв. м. (25 плиток) та підлогу (ковролін) площею близько 15 кв. м. Згідно висновку спеціаліста № 4 від 18.10.2006 року, складеного фізичною особою - підприємцем [PERSON], ринкова вартість завданих прямих матеріальних збитків внаслідок пошкоджень конструктивних елементів оздоблення, які виникли внаслідок залиття приміщень АКБ «Східно-Європейський банк» у будинку[ADDRESS] на дату дослідження складає 2008 гривень (а. с. 11-14). У зв'язку з вказаним залиттям було складено страховий акт № 476/157-10/11 від 24 жовтня 2006 року, яким визнано подію страховим випадком і розраховано страхове відшкодування в сумі 1807 гривень 20 копійок, що підлягало виплаті відповідно до умов Договору страхування Вигодонабувачу - АКБ «Східно-Європейський Банк». Копією платіжного доручення № 1777 від 25 жовтня 2006 року (а. с. 36) підтверджується факт сплати позивачем на користь третьої особи страхового відшкодування згідно страхового акта № 476/157-10/11 від 24 жовтня 2006 року та Договору № 157-10/11 добровільного страхування майна від 23 серпня 2005 року в розмірі 1807 гривень 20 копійок. Також, позивачем були понесені витрати на оплату послуг по проведенню експертного дослідження визначення вартості матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття приміщень АКБ «Східно-Європейський банк» у будинку[ADDRESS], які згідно з копією платіжного доручення № 1781 від 25 жовтня 2006 року складають 250 гривень (а. с. 35). Статтею 27 Закону України «Про страхування», як і статтею 993 Цивільного кодексу України, передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Таким чином, до позивача у порядку регресу перейшло право на отримання від особи, винної в нанесенні збитків, компенсації шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення, що складається з: страхового відшкодування в розмірі 1807 гривень 20 копійок та плати за проведення експертного дослідження в розмірі 250 гривень, а всього: 2057 гривень 20 копійок. В матеріалах справи (а.с. 50-51, 52 і 53) містяться заяви громадянина [PERSON]. на ім'я директора КП «Печерська брама» з приводу незадовільного стану (постійного засмічення) каналізаційного лежака в межах під'їзду № 4 житлового будинку[ADDRESS] та обслуговування загальнобудинкового каналізаційного стояка. У відповідь на одне із звернень, КП «Печерська брама» листом № т-364/4 від 11.01.2007 року повідомило, що останнім часом мали місце періодичні засмічення каналізаційного лежака в межах під'їзду № 4 житлового будинку[ADDRESS], внаслідок чого відбувались залиття фекальними водами квартир[NUMBER] і [NUMBER], які розташовані на першому поверсі вказаного будинку; під час усунення засмічень зазначеної каналізаційної мережі, спеціалістами КП «Печерська брама» було встановлено, що загальнобудинковий каналізаційний стояк, до якого під'єднана каналізаційна мережа квартир[NUMBER] і [NUMBER], проходить через приміщення АКБ «Східно - Європейський банк», що розташоване на цокольному поверсі будинку. Зазначило, що доступ до ревізії каналізаційного стояка в приміщенні банку відсутній, що не дає можливість експлуатувати дану мережу на належному рівні та призводить до частих засмічень внутрішньобудинкової каналізаційної системи будинку (а. с. 49). Також, в цьому листі міститься прохання директора КП «Печерська брама» до Голови правління АКБ «Східно - Європейський банк» Спорової Л. А.: з метою встановлення причин періодичного засмічення каналізаційного стояка в межах під'їзду № 4 згаданого житлового будинку, в найкоротший термін надати доступ до каналізаційного стояка, розташованого в цокольному приміщенні банку. Як вбачається з копій документів приєднаних до матеріалів справи, Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства «Печерська Брама» Печерської районної в місті Києві ради, яке створено Рішенням Печерської районної у місті Києві ради № 96 від 28 лютого 2006 року на базі ЖЕО № 604 державного комунального підприємства по утриманню будівель, споруд та прибудинкової території Печерського району, тобто є його правонаступником. Суд не може погодитись з твердженнями представника КП „Печерська брама” про відсутність правових підстав відповідальності КП „Печерська брама”, оскільки згідно п.п. 6.3.Договору на комунальні послуги №25 від 25.05.02 року між ЖЕО № 604 та АКБ «Східно-Європейський Банк»(а. с. 117-118) ЖЕО №604, правонаступником якої є КП «Печерська брама», не несе зобов'язань по майнових збитках власника , які настали внаслідок аварій, виходячи з наступного. Так, п.3.ч.1 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року передбачено, що Споживач (АКБ «Східно-Європейський Банк») має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно п.3 ч.2 ст.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року Виконавець (КП «Печерська Брама») зобов'язаний підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. Постановою Кабінету Міністрів України від 12 .07.05 року затверджено Типовий договір про надання послуг з утримання будинків та прибудинкових територій, згідно п.п.1 пункту 16 якого Виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров'ю, - шляхом відшкодування збитків. Крім того, згідно абз.2 ч.1. Розділу VIII Прикінцеві положення Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року договори про надання житлово-комунальних послуг, укладені до набрання чинності цим Законом, мають бути приведені у відповідність із ним до 1 січня 2006 року. Договори, що не приведені у відповідність із цим Законом у зазначений строк, втрачають чинність. З викладеного вище вбачається що КП „Печерська брама” не були виконанні вимоги закону, щодо укладання Договору про надання послуг з утримання будинків та прибудинкових територій згідно із умовами Типового договору, внаслідок чого Договор на комунальні послуги №25 від 25.05.02 року між ЖЕО № 604 та АКБ «Східно-Європейський Банк» втратив чинність ще 1 січня 2006 року. Згідно п. 1.14 Правил користування системами комунального водопостачання та водовідведення в містах і селищах України, затверджених Наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству № 65 від 1 липня 1994 року, трубопроводи, прокладені вздовж стін усередині будинків, у техпідвалах і техканалах, пристрої та прилади на них належать абонентові та ним експлуатуються. Пунктом 20.2. Правил, передбачено, що житлово-експлуатаційні організації і житлово-будівельні кооперативи зобов'язані: а). щомісяця робити огляд домової каналізаційної мережі, щоб запобігти її засміченню; б). не рідше як два рази на рік здійснювати профілактичне прочищення або промивання внутрішньобудинкової каналізаційної мережі; в). вчасно усувати засмічення домової каналізаційної мережі. Судом встановлено, що КП «Печерська брама», як житлово-експлуатаційна організація, зобов'язана здійснювати санітарно-технічне обслуговування каналізаційних мереж під'їзду № 4 житлового будинку[ADDRESS] у місті Києві. Суд приходить до висновку, що залиття підвального нежилого (офісного) приміщення, яке знаходиться у будинку[ADDRESS], що належить АКБ «Східно-Європейський банк», сталося внаслідок бездіяльності КП „Печерська брама”, яка полягає в тому, що: - не було проведено щомісячні роботи з огляду домової каналізаційної мережі; - не було здійснено (не рідше як два рази на рік) профілактичне прочищення або промивання внутрішньобудинкової каналізаційної мережі; - не було вчасно усунуто засмічення домової каналізаційної мережі. Твердження представника відповідача КП «Печерська брама» про те, що профілактичні прочищення каналізаційної мережі не були проведені через неможливість доступу до приміщення банку, про що свідчать акти складені слюсарем-сантехником [PERSON] ( а.с.105,106), спростовуються показання свідків [PERSON] та [PERSON] відповідно до яких слюсар сантехник [PERSON] допускався до приміщення банку з метою проведення профілактичних оглядів та прочищень каналізаційної мережі, але не зміг здійснити вказані роботи через те, що не виявив в приміщенні банку місця доступу (ревізії) до каналізаційної мережі. Як вбачається з показань свідків місце доступу (ревізії) до каналізаційної мережі будинку, яка проходить через приміщення банку була виявлено після залиття що мало місце 24.08.2006 року. Після виявлення місця доступу (ревізії) працівниками КП «Печерська брама» були усунуті причини засмічення каналізаційної мережі. Як вбачається з аналізу досліджених судом доказів КП «Печерська брама» належним чином не виконало вищенаведені обов'язки, покладені на нього Правилами користування системами комунального водопостачання та водовідведення в містах і селищах України, затверджених Наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству № 65 від 1 липня 1994 року , не вживало всіх можливих заходів спрямованих на здійснення огляду та прочищення каналізаційної мережі, що призвело до її засмічення, залиття приміщення що належить АКБ «Східно-Європейський банк» та заподіяння банку матеріальної шкоди. В частинах 1 і 2 статті 1166 ЦК України, закріплено, що шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до вимог ст. ст. 10, 11, 60 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Під час розгляду справи позивачем або представником відповідача Комунального підприємства по утриманню житлового господарства «Печерська Брама» Печерської районної в місті Києві ради не надано суду будь-яких доказів на підтвердження того, що залиття відбулося внаслідок неправомірних дій чи бездіяльності [PERSON]. За таких обставин, суд приходить до висновку, що за нанесення матеріальної шкоди позивачу, цивільно-правову відповідальність повинна нести житлово-експлуатуюча організація- КП „Печерська брама”, а в задоволенні позовних вимог до [PERSON]. слід відмовити повністю. Отже, коли матеріальна шкода заподіяна позивачу внаслідок залиття, право на відшкодування якої перейшло до позивача у порядку регресу, не відшкодована, суд приходить до висновку, що з відповідача Комунального підприємства по утриманню житлового господарства «Печерська Брама» Печерської районної в місті Києві ради на користь позивача слід стягнути завдану матеріальну шкоду, яка складається з: страхового відшкодування в розмірі 1807 гривень 20 копійок та плати за проведення експертного дослідження в розмірі 250 гривень, а всього: 2057 гривень 20 копійок. КП „Печерська брама” не надало суду доказів, які б спростовували ту обставину, що матеріальна шкода заподіяна саме в розмірі встановленому судом. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, оскільки суд частково задовольняє позов з відповідача, позовні вимоги до якого задоволені, на користь позивача підлягають стягненню: судовий збір, сплачений позивачем при поданні позовної заяви до суду в розмірі 51 гривня та витрати на оплату інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи в розмірі 30 гривень, а всього 81 гривня. Враховуючи викладене,

Outcome: partial