Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-25 00:00:00

У січні 2013 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування завданої залиттям квартири майнової шкоди в сумі 29626,50 грн. та моральної шкоди в сумі 10000 грн. Позов обґрунтований наступним. 7 лютого 2010 р. внаслідок поломки сантехнічного обладнання у квартирі відповідача [PERSON] сталося залиття належної позивачу на праві власності квартири [ADDRESS]. За висновком спеціаліста внаслідок пошкодження водою опорядження квартири позивачу завдано майнову шкоду в сумі 29626,50 грн. Не зважаючи на неодноразові звернення позивача відповідач не бажає добровільно відшкодовувати майнову шкоду. [INFO] р. [PERSON] помер (а.с. 45), у зв'язку з чим суд залучив до участі у справі його правонаступника - дружину [PERSON], та закрив провадження в частині вимог про відшкодування моральної шкоди, оскільки вказані правовідносини не допускають правонаступництва. Позивач [PERSON] подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] про розгляд справи повідомлялася у встановленому законом порядку, проте в судове засідання не з'явилася, надавши заперечення на позов. Визнаючи свій обов'язок відшкодувати завдану залиттям квартири позивача майнову шкоду, відповідач послалася на дані виконаного на її замовлення звіту про оцінку збитку, згідно якого розмір збитку становить 10360 грн. Враховуючи, що сторони в судове засідання не з'явилися, розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання технічними засобами. Вивчивши наявні в справі докази, суд вважає встановленими наступні обставини і визначені відповідно до них правовідносини. 7 лютого 2010 р. о 03-00 год. внаслідок розриву з'єднання подачі холодної води на кухні у квартирі [ADDRESS] сталося залиття нижче розташованої квартири [NUMBER] Як вбачається з акту комісії ЖБК «Промбудівельник 8» від 8 лютого 2010 р. залиття водою пошкодило опоряджувальні покриття квартири [ADDRESS], а саме: сталося відклеювання багету біля стелі, залиття полістирольної плитки на стіні з її відклеюванням та залишками рудих патьоків у кухні; відклеювання полістирольної плитки на стелі і стінах ванної кімнати та туалету; пошкодження побілки на стелі та шпалер із залишками рудих патьоків у середній кімнаті; пошкодження шпалер у коридорі та коробок електромереж; пошкодження шпалер у великій кімнаті; в середній кімнаті та в кухні вийшли з ладу електророзетки, на підлозі усієї квартири стоїть вода (а.с. 8). Згідно з даними вказаного акту мешканцем квартири [ADDRESS] являється відповідач [PERSON] На час залиття квартира [ADDRESS] належала на праві власності [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 13 жовтня 2008 р. (а.с. 10). [INFO] р. [PERSON] помер, у зв'язку з чим його дружина [PERSON] в порядку спадкування за законом набула право власності на зазначену квартиру, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 17 вересня 2013 р. (а.с. 70). Згідно з приписом ст. 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, шкода, завдана неправомірними … діями ... майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Виходячи зі змісту вказаної норми матеріального права, загальними підставами для відшкодування шкоди є наявність таких складових: протиправної поведінки відповідача; настання шкоди; причинного зв'язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини завдавача шкоди. Позивачем надані докази, які підтверджують винність і протиправність дій відповідача та причинний зв'язок між його протиправною поведінкою і шкодою. Із заяви [PERSON] вбачається, що ці обставини нею також не заперечуються. Згідно з приписами ст. 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано висновок спеціаліста будівельно-технічних досліджень № 1209 від 16 лютого 2010 р., згідно даних якого вартість ремонтно-будівельних робіт у пошкодженій внаслідок залиття квартирі [ADDRESS] становить 29316 грн. (а.с. 14-27). Вартість послуг спеціаліста, оплачених позивачем, становить 310,50 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера від 16 лютого 2010 р. (а.с. 34). На спростування наданого позивачем висновку спеціаліста відповідач [PERSON] надала звіт про оцінку, згідно даних якого розмір заданого позивачу збитку становить 10630 грн. (а.с. 50-59). Даючи оцінку наданим сторонами письмовим доказам, суд бере до уваги наступне. Наданий позивачем висновок складений спеціалістом у галузі будівельно-технічних досліджень, який має вищу інженерно-будівельну освіту та стаж роботи за фахом 28 років. При проведенні дослідження спеціаліст керувався Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та врахував вимоги Методики по визначенню причин залиття з урахуванням нових технологій та визначенню матеріальної шкоди за його наслідками, розробленої у 2005 р. Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, відповідних державних будівельних норм та правил (ДБН) та інших законодавчих та директивних документів. Дослідження стану опорядження приміщень квартири позивача проведене методом співставлення даних візуально-інструментального обстеження з вимогами чинних в Україні нормативних документів в галузі будівництва. Вартість відновлювальних ремонтних робіт спеціаліст визначив на підставі дефектного акту та кошторису, складених будівельною організацією ВАТ «ПМК-15». Дефектний акт щодо відновлювального ремонту квартири позивача передбачає проведення 55 видів найменувань робіт і придбання необхідних матеріалів для їх проведення таких як ґрунт, ґрунтовка, багет, гіпс, лінкруст, шпаклівка, дисперсія полівінілацетатна, шурупи, сатенгіпс, клей двох видів, шпалери, провід і розетки. Дефектний акт включає зокрема такі види основних робіт як очищення вручну стель від вапняної фарби, знімання шпалер, перетирання штукатурки, протравлення цементної штукатурки нейтралізуючим розчином, суцільне вирівнювання стель та стін сатенгіпсом, улаштування поліуретанових карнизів, поліпшене фарбування стель, оклеювання стін шпалерами (у двох жилих кімнатах та коридорі); знімання плиток пенопленових, перетирання штукатурки, протравлення цементної штукатурки нейтралізуючим розчином, суцільне вирівнювання стель та стін сатенгіпсом обклеювання стін та стель пенопленовими плитками (у кухні, ванній та туалеті); демонтаж схованої електропроводки, прокладання проводів, демонтаж вимикачів, розеток, установлення розеток. Окрім того дефектний акт передбачає такі додаткові роботи як очищення приміщень від сміття, навантаження сміття, розбирання, винесення, внесення і збирання меблів. Разом з тим у Звіті про оцінку збитку, складеному спеціалістом, який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача і зареєстрований у Державному реєстрі оцінювачів, зазначений лише приблизний об'єм робіт по ремонту квартири позивача, який включає роботи по частковому зачищенню пошкоджених частин перекриттів (стелі), фарбування стелі, демонтаж пошкоджених шпалер в місцях стікання води, ґрунтування стін, поклейці нових шпалер (в кімнатах та коридорі); демонтаж полістирольних плит, роботи по зачищенню пошкодженої стелі, ґрунтуванню стелі, поклейці полістирольних плит (в кухні, ванній та туалеті). При цьому звіт взагалі не містить посилання на необхідність проведення таких робіт як перетирання штукатурки, протравлення цементної штукатурки нейтралізуючим розчином і вирівнювання стель та стін сатенгіпсом, що є необхідним при такому суттєвому залитті усієї квартири, улаштування поліуретанових карнизів, електротехнічних робіт (демонтаж пошкодженої залиттям електропроводки, прокладання проводів, демонтаж вимикачів, розеток, установлення розеток), і відповідних витрат на придбання матеріалів для їх проведення, а саме: гіпс, санегіпс, дисперсія, шпаклівка, провід, розетки. Окрім того у звіті не враховані витрати на очищення приміщення квартири від будівельного сміття, розбирання і винесення та внесення і збирання меблів. Оскільки покладені в основу висновку спеціаліста будівельно-технічних досліджень № 1209 від 16 лютого 2010 р. дефектний акт та кошторис повністю узгоджується з даними акту про залиття, суд вважає належним, допустимим і об'єктивним доказом саме висновок спеціаліста та покладає його в обґрунтування рішення, а звіт про оцінку збитку відкидає як недостовірний. З огляду на встановлені обставини, вимоги [PERSON] суд вважає доведеними і обґрунтованими та задовольняє їх. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved