Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-22 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON], в якому зазначила, що на підставі договору купівлі-продажу від 07.10.1996 р., посвідченого 2-ю ХДНК, її матері - [PERSON] належали ? частки житлового будинку [ADDRESS]. 27 грудня 2006 року [PERSON] було складено заповіт, відповідно до якого, на випадок смерті вона заповідала належну їй на праві власності частину житлового будинку [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель сину - [PERSON] Батько позивачки - [PERSON] помер [INFO]. [INFO]. померла [PERSON], після її смерті [PERSON] запевнив позивачку, що має намір прийняти спадщину після смерті матері, однак [INFO] він також помер. За час життя [PERSON] спадщину не прийняв, заяви до нотаріальної контори не подав. Таким чином єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] залишилася його дочка - відповідач по справі - [PERSON]. У встановлений законом шестимісячний строк позивачка не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що спадщину прийняв її брат [PERSON] відповідно до складеного матір'ю заповіту, однак зі звернення до нотаріуса позивачка дізналася, що існує спадкоємець за заповітом. У зв'язку з цим позивачка просить визначити їй додатковий строк в два місяці на подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]. В судовому засіданні представник позивачки підтримав позовні вимоги, дав пояснення, аналогічні доводам, викладеним в позовній заяві, та просив суд задовольнити позов. Відповідачка у судове засідання не з'явилася, про день та час слухання справи повідомлялася своєчасно та належним чином, через свого представника надала до суду заяву про визнання позову, зазначила, що проти задоволення позову не заперечує, просила справу розглядати за її відсутністю. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти. Як вбачається з свідоцтва про народження о визнання позову, просили справу розглядати за її відсутністю.позивачки [NUMBER], її батьками є [PERSON] та [PERSON]. Після укладення шлюбу з [PERSON] [INFO], позивачці було присвоєно прізвище «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER]. Згідно договору купівлі-продажу від 07.10.1996 року, посвідченого 2-ю ХДНК, [PERSON] купила ? частки житлового будинку [ADDRESS]. Згодом 27.12.2006 року мати позивачки - [PERSON] склала заповіт, згідно якого належну їй на праві власності частину житлового будинку [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель заповідала - синові, [PERSON], [INFO] [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. Батько позивачки [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. Брат позивачки [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] від 26.10.1952 року, та свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 08.09.2013 року. У відповідності до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, які визначені в заповіті. У випадку відсутності заповіту, визнання його недійсним, прийняття спадщини або відмови від її прийняття за заповітом, право на спадкування за законом отримують особи, що визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Згідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом отримують право на спадкування почергово. Відповідно до ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року передбачено, що у випадку коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як роз'яснено в п. 2 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). Таким чином, судом встановлено, що строк для прийняття спадщини, зазначений в статті 1270 Цивільного кодексу України, позивачкою був пропущений з поважних причин, оскільки вона вважала свого брата [PERSON] таким, що мав намір та прийняв спадщину після смерті матері за заповітом, тому, враховуючи визнання позову відповідачкою, позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved