Jurisdiction: civil
Date: 2013-10-20 00:00:00

01.10.2013 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в якій позивачка просить суд винести рішення, яким: - розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем [PERSON], який був укладений 28.10.2011 року відділом РАЦСу Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 145, залишивши за нею прізвище Кеденко; - дочку, - [PERSON], [INFO] залишити на вихованні та проживанні з нею, - [PERSON]; - судові витрати залишити за нею. 08 жовтня 2013 року було відкрито провадження по даній справі та призначено справу до слухання на21.10.2013 року. 21.10.2013 року в судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала, на розірванні шлюбу наполягала, категорично заперечувала проти надання терміну на примирення, не бажає стягувати з відповідача судові витрати. На запитання суду позивачка відповіла суду наступне: - примиритися категорично не бажає, так як не бачить в подальшому сенсу в спільному проживанні з відповідачем [PERSON]. - не підтримують шлюбних відносин з відповідачем більше 10 місяців. - питання щодо проживання спільної дитини вирішено, - вона буде проживати з нею. - спорів матеріального характеру між нею та відповідачем немає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, проте на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява відповідача ( 8551\\13 Вх 21.10.2013 року), в якій відповідач [PERSON] просить суд слухати справу без його участі, з позовом згідний повністю,проти примирення заперечує. Суд, вислухавши позивачку [PERSON], яка позовні вимоги підтримала в повному обсязі, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Що стосується винесення заочного рішення, то суд при цьому керувався наступними нормами процесуального права. Згідно ст.. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який повідомлений судом належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно, відповідач [PERSON] належним чином повідомлений судом про день, час та місце слухання справи. Згідно ст.. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, вста\- новленими цією главою. Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 213 і 215 цього Кодексу і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Згідно ст 227. Повідомлення про заочне рішення відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше п'яти днів з дня його проголошення. Фактичні обставини справи, встановлені судом. 18 квітня 2011 року позивачка [PERSON] ( дівоче прізвище, - [PERSON]) [PERSON] ареєструвала шлюб з відповідачем [PERSON], який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 145. Даний факт підтверджується свідоцтвом про одруження серії 1 ОК № 121031, яке видано 28 жовтня 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, з якого видно, що [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] зареєстрували шлюб 28 жовтня 2011 року, про що в Книзі реєстраці шлюбів 28 жовтня 2011 року зроблено відповідний актовий запис за № 145. Прізвище чоловіка після одруження, - [PERSON], прізвище дружини після одруження, - [PERSON]. Від спільного шлюбу сторони мають малолітню дитину, дочку [PERSON], [INFO]. Даний факт підтверджується: - свідоцтвом про народження серії 1 - ОК № 220186, яке видане 21 серпня 2012 року, з якого видно, що [PERSON] народилася 21 серпня 2012 року в м. Кагарлик Київської області, про що в Книзі реєстрації народжень 21 серпня 2012 року складено відповідний актовий запис за № 123. В графі батько зазначений відповідач, - [PERSON]. В графі мати зазначена позивачка, - [PERSON]. Спільне життя у сторін не склалося, через суперечливі погляди на на життя, несумісність характерів, сварки в сім'ї, внаслідок чого спільне подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам як сторін, так і інтересам спільної дитини. В процесі спільного проживання сторони стали байдужими один до одного, утратили почуття любові, що є обтяжливим для сторін. Як встановлено судом в судовому засіданні з пояснень сторін, сторони більше 09 місяців подружніх стосунків не підтримують, спільного господарства та сімейного бюджету не ведуть. Відповідно, на думку суду, шлюб сторін носить формальний характер, при його фактичному розпаді. Примирення між сторонами не можливе, не зважаючи на намагання суду примирити сторони. З питання, щодо виховання та проживання дитини у сторін спору немає, вона залишається проживати з матірю, позивачкою по справі, - [PERSON]. У відповідності до Декларації прав дитини, міжнародного документу, який ухвалений 20 листопада 1959 року на 14-й сесії ГА ООН, сформульовані 10 принципів які покликані забезпечити добробут і благополуччя усіх дітей. Згідно принципу 1 вказані в Декларації права мають визнаватися за всіма дітьми без будь-яких винятків і без різниці або дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного чи соціального походження, майнового стану, народження або інших обставини, що стосується самої дитини чи її сім'ї. Згідно принципу 6 Декларації, для повного і гармонійного розвитку своєї особистості дитина потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, зростати під піклуванням і відповідальністю своїх батьків і, безперечно, в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Малолітню дитину не слід, крім випадків, коли є виняткові обставини, розлучати з матір'ю. Спору щодо розподілу спільного майна подружжя у сторін немає. Норми матеріального права, застосовані судом при вирішенні спору. Згідно ч. З ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.. Суд у відповідності до ч. 2 статті 112 Сімейного Кодексу України постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 р. Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя проголошена Конституцією України охорона сімї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Судові витрати. Що стосується судових витрат, то дане питання врегульовано ст. 88 ЦПК України, проте, зважаючи на ту обставину, що позивачка [PERSON] в судовому засіданні просить суд не стягувати судові витрати з відповідача, тому судові витрати суд не стягує з відповідача на користь позивачки. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved