Jurisdiction: civil
Date: 2013-11-11 00:00:00

Позивач [PERSON] у жовтні 2012 року звернувся в суд з позовом до [PERSON], [PERSON] В якому прохав : розірвати договір про завдаток та наміри від 28 травня 2011 року, укладений між [PERSON] та [PERSON], оскільки угода купівлі-продажу так і не відбулась; стягнути з відповідачів загальну суму заборгованості - 59 445 грн. 79 коп., в тому числі суму внесеного завдатку - 52 000 грн., моральну шкоду, завдану незаконними діями відповідачів в сумі 5 000 грн., суму інфляційних витрат та 3% річних в сумі 2 445 грн. 79 коп. Зазначив, що у травні 2011 року [PERSON] з метою купити квартиру в «Жовтій газеті» знайшов оголошення про продаж квартири. Зателефонувавши за телефоном, вказаним в газеті, [PERSON] дізнався, що дану квартиру продає АН «Нерухомість Полтавщини» директором якого є [PERSON] Ріелтор агентства показав квартиру і він - [PERSON] виявив бажання зустрітися з власником квартири для обговорення деталей майбутньої угоди купівлі-продажу. Власниця квартири - [PERSON] надала своєму синові - [PERSON] довіреність на представництво її інтересів з усіх питань, що пов'язані з відчуженням нерухомого майна, яке належить [PERSON] 28 травня 2011 року [PERSON] підписав з [PERSON] договір про завдаток та наміри в присутності працівників АН «Нерухомість Полтавщини». За цим договором, вартість квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS], складала 160 000 грн., що становить еквівалент 20 000 доларів США. За умовами договору [PERSON] передав [PERSON] завдаток у сумі 60 000 грн., про що останній надав йому копію договору про завдаток. Строк оформлення купівлі продажу даної квартири до 29 липня 2011 року, але до цього часу власником квартири [PERSON] не став. 08 травня 2012 року [PERSON] надав розписку [PERSON], яка була складена в присутності приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу [PERSON], про те, що зобов'язується повернути до 12 травня 2012 року [PERSON] завдаток в розмірі 60 000 гривень, які отримав за квартиру [ADDRESS], у зв'язку з тим, що угода купівлі-продажу даної квартири не відбулась. В кінці травня 2012 року, [PERSON] повернув [PERSON] частину завдатку, в розмірі 8 000 грн., про що [PERSON] дав йому відповідну розписку. Тому він звертається до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши що позов підтримує з підстав в ньому зазначених, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідачі [PERSON], [PERSON], будучи належним чином повідомлені (ст.76 ЦПК України) про час та місце розгляду справи в судове засідання не з*явилися та не надали суду дані про причину неявки. Відповідно до ст.224 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, з урахуванням того, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно довіреності від 06 травня 2011 року, посвідчена [PERSON], приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу, зареєстровано в реєстрі за №2213, [PERSON] уповноважила [PERSON] бути її представником з усіма необхідними повноваженнями з питань придбання на її ім»я, відчуження (продаж, міна), надання в оренду, передачі в заставу (іпотеку) з метою забезпечення її зобов»язань, а також вчинення будь-яких інших дій щодо належного їй на праві приватної власності рухомого та нерухомого майна, визначаючи в усіх випадках суми, терміни та інші умови на власний розсуд; бути її представником у відповідній державній нотаріальній конторі з питань оформлення спадкових прав на майно, яке належить їй в порядку спадкування; одержувати належне їй майно, включаючи грошові суми (вклади) та цінні папери, в тому числі приватизаційні, будь-які документи від громадян та юридичних осіб, банків (в тому числі з відділень державного банку, ощадних кас, комерційних банків, відділень зв'язку та телеграфу по всім ознакам); подавати від її імені заяви по її сімейний стан, про особисту власність, спільну сумісну чи спільну часткову власність та відсутність малолітніх і неповнолітніх дітей, які б мали право на користування належною їй нерухомістю, що буде відчужуватися, мінятися, передаватися в заставу (іпотеку), проводити перепланування житлових та нежитлових приміщень, представляти її інтереси в управлінні земельних ресурсів і земельного кадастру, в органах приватизації майна, житлово-експлуатаційних організаціях, вирішувати питання у відповідному органі зв'язку щодо переоформлення телефонних номерів, а також вирішувати будь-які питання, пов'язані з користування телефонним зв'язком, електроенергією, тепло-водопостачанням, газопостачанням тощо, проводити розрахунки по укладеним угодам; відкривати від її імені рахунки в банківських установах, в тому числі валютний та в цінних паперах, розпоряджатися рахунками, в тому числі в іноземній валюті, в цінних паперах та акціями в держбанку, комерційних банках та підприємствах, розпоряджатися грошовими коштами, в тому числі одержувати компенсаційні виплати, одержувати поштову, телеграфну та всякого роду кореспонденцію, в т.ч. грошову та посилочну, представляти її інтереси в паспортному відділі з питання реєстрації та зняття з реєстраційного обліку стосовно належного їй житла, її на осіб по його розсуду, бути її представником в органах місцевого самоврядування, бюро технічної інвентаризації, з питання реєстрації нерухомого майна та узаконення самовільного будівництва, замовлення і отримання витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно, також в компетентних органах України з питань оформлення документів на виїзд на постійне місце проживання за кордон, вести справи в усіх установах державних, кооперативних, громадських, приватних, організаціях, а також представляти її інтереси в цивільних, адміністративних справах, в усіх судових установах (в т.ч. апеляційному, касаційному суді) із усіма справами, наданими законом позивачу, відповідачу, потерпілому, стороні виконавчого провадження, в тому числі з право повної або часткової відмови від позовних вимог, визнання позову, зміни предмета позову, укладення мирової угоди, оскарження рішення суду, пред'явлення виконавчого листа до стягнення, а також бути її представником у виконавчому провадженні, подавати звернення, скарги і отримувати відповіді на них, оскаржувати відмови в задоволенні вимог, викладених у зверненнях, поданих нею чи в її інтересах, знайомитися з усіма документами, на ознайомлення з якими вона має право, робити виписки, чи отримувати копії з цих документів , в порядку встановленому чинним законодавством. За цією довіреністю представник користується право подання та підпису всіх документів необхідних для виконання наданих цією довіреністю повноважень, в тому числі про зазначення її сімейного стану. Станом на 13 травня 2011 року квартира [ADDRESS] належала на праві власності [PERSON], що підтверджується копією технічного паспорту, виготовленого ПП Полтавське БТІ «Івентаризатор» 13 травня 2011 року. 28 травня 2011 року між [PERSON] та [PERSON], який діяв від імені власника квартири [ADDRESS] [PERSON], укладено договір про завдаток та наміри, згідно якого власник зобов»язувалася продати вказану квартиру за 20 000 доларів США не пізніше 29 липня 2011 року, оформивши договір-купівлі продажу, та представник власника отримав від [PERSON] завдаток в сумі 60 000 грн. Відповідно до п.1 договору, сторони дійшли згоди у тому, що для забезпечення точного і належного виконання домовленості щодо укладення договору купівлі-продажу об»єкту нерухомості, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] завдаткодавець передає завдаткодержателю задаток у розмір 60 000 грн. Відповідно до п.6 договору, у випадку відмови завдаткодержателя від продажу даного об»єкту нерухомості після отримання завдатку, завдаткодержатель зобов»язаний повернути завдаткодавцю завдаток в повному розмірі по курсу НБУ на день повернення завдатку та в день відмови від продажу. Відповідно до п.7 договору, строк оформлення договору купівлі-продажу даного об'єкту нерухомості визначений сторонами не раніше 22 липня 2011 року та не пізніше 29 липня 2011 року. Строк дії даного договору продовжується при виникненні форс-мажорних обставин на термін дії цих обставин. Як слідує із постанови про відмову в порушенні кримінальної справи від 23 квітня 2012 року ДІМ Октябрського РВ ПМУ УМВС України в Полтавській області лейтенанта міліції Морозова Р.О. 13 квітня 2012 року в Октябрський РВ ПМУ УМВС України в Полтавській області з заявою звернувся [PERSON], який просить прийняти міри до працівників агентства нерухомості, які не виконують умови договору щодо купівлі-продажу квартири. [PERSON] 02 травня 2011 року уклав угоду з АН «Нерухомість Полтави». В офісі він зустрівся з [PERSON], який повідомив, що він є директором агентства і повідомив, що квартира, яку вони збирались купувати є власністю його матері, а продає він вказану квартиру за дорученням, одночасно повідомивши, що зможе зробити знижку на дану квартиру, при умові сплати авансу в розмірі 60 000 грн. На що [PERSON] погодився та сплатив, вказану суму в розмірі 60 000 грн. Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 23 жовтня 2013 року [PERSON] є фізичною особою - підприємцем ЄДР 20026663814, проживає [ADDRESS], види діяльності 70.31.0 діяльність агентств нерухомості. Відповідно до розписки від 08 травня 2012 року [PERSON], проживаючий за адресою [ADDRESS] зобов'язується до 12 травня 2012 року повернути [PERSON], проживаючому [ADDRESS] 60 000 гривень, отримані ним за квартиру [ADDRESS], як завдаток в зв'язку з тим, що угода не відбулася. Таким чином, факт отримання особисто [PERSON], котрий діяв за дорученням від імені [PERSON], від [PERSON] завдаток у розмірі 60 000 грн. підтверджується : договором про завдаток та наміри від 28 травня 2011 року; розпискою від 08 травня 2012 року; постановою про відмову в порушенні кримінальної справи від 23 квітня 2012 року. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що завдаток підлягає стягненню з власника [PERSON] Як слідує із пояснень [PERSON] в кінці травня 2012 року, [PERSON] повернув [PERSON] частину завдатку, в розмірі 8 000 грн., про що [PERSON] дав йому відповідну розписку. Відповідно до ч.1 ст.570 ЦК України, завдатком є грошова сума або нерухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов»язання і на забезпечення його виконання. Відповідно до ч.1 ст.571 ЦК України, якщо порушення зобов»язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов»язання сталося з вини кредитора, він зобов»язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов"язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. За змістом ст.526 ЦК України зобов»язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов»язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст.ст 610, 611 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема : 1) припинення зобов»язання внаслідок односторонньої відмови від зобов»язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов»язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно ст.610 ЦК України, порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання ). Відповідно до ст.629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Таким чином підлягає стягненню з [PERSON] завдаток у розмірі (60 000 грн. - 8 000 грн.) 52 000 грн., оскільки порушення зобов»язання - не оформлення угоди купівлі-продажу квартири до 29 липня 2011 року сталася з її вини. Також згідно вимог ст.571 ЦК України [PERSON] повинна [PERSON] додатково сплатити суму у розмірі завдатку. Згідно ч.2 ст.651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч.ч.2, 3, 4 ст.653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов»язання сторін припиняються. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов»язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов»язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами в цивільній справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов"язанна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову частково та вважає що власник [PERSON] повинна сплатити [PERSON] подвійну суму завдатку (52 000 грн.+ 52 000 грн.), яка знайшла підтвердження в судовому засіданні в сумі 104 000 грн. В задоволенні позовних вимог про стягнення суми інфляційних витрат та 3% річних, розірвати договір - відмовити, оскільки вони не визначені сторонами в укладеному договорі про завдаток та наміри. В частині стягнення моральної шкоди слід відмовити, оскільки позивач не надав доказів, що внаслідок дій [PERSON] його спосіб життя змінився, що завдало йому моральних страждань. Крім того умовами договору про завдаток та наміри від 28 травня 2011 року відшкодування моральної шкоди не передбачено. В позові до [PERSON] відмовити, оскільки він діяв за дорученням [PERSON], якає є власницею вищезазначеної квартири.

Outcome: partial