Jurisdiction: civil
Date: 2013-09-23 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття, посилаючись на те, що 19 липня 2010 року була затоплена квартира [ADDRESS]. Дане залиття сталося з вини мешканців вище розташованої квартири [ADDRESS], в зв'язку з недбалим ставленням до сантехнічного обладнання. Внаслідок залиття була спричинена матеріальна шкода, яку позивач оцінює в сумі 10957 грн., також внаслідок залиття позивачу була спричинена моральна шкода, яку вона оцінює в сумі 3000 грн., а також просить стягнути з відповідача понесені судові витрати. В ході судового розгляду відповідач [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом та з врахуванням уточнених позовних вимог просив суд : - поновити порушене право та зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірні та неправдиві відомості що він «погрожував матері позивача розправою, страшними наслідками для життя, брутально ставився, вночі по телефону здійснював нецензурні образи, знущання, погрожував її життю, викликав три пожежні машини та швидку допомогу» шляхом направлення письмового спростування на його адресу, адресу 3 - ї особи [PERSON], та адресу ЖБК; - заборонити збирати інформацію та документи про його ( [PERSON]) особисте життя та майновий стан; - визнати недійсним звіт про оцінку вартості матеріального збитку, завданого майну за адресою [ADDRESS] від 22.09.2012 р. та Акт ЖБК «Політехник -3» від 19.07.2010 р. В ході судового розгляду позивач [PERSON] підтримала свій позов в повному обсязі та просить суд стягнути та наполягала на його задоволенні зазначаючи. що в момент залиття вона була власником спірної квартири [ADDRESS] та має право вимагати в зв'язку з цим відшкодування збитків саме від відповідача [PERSON] як від власника квартири [ADDRESS] по вині мешканців якої відбулося залиття квартири [ADDRESS]. А також зазначала, що суми вартості, що визначена звітом про оцінку на даний час не достатньо щоб провести ремонт у вказаній квартирі. Крім цього їй діями відповідача [PERSON] також спричинена моральна шкода, викликана небажанням відповідача врегулювати спір мирним шляхом, намаганням відповідача затягти судовий розгляд в зв'язку з чим вона багато особистого часу витрачає на вирішення даного спору. Зазначаючи також при цьому, що вона прийняла в дар спірну квартиру [ADDRESS] з моменту укладання договору дарування, тобто з 6 травня 2010 р. та з цього моменту розпоряджається вказаної квартирою як власник, що стало підставою реєстрації права власності , що було зареєстровано в КП БТІ м. Києва 09.09.2010 р. Що стосується зустрічного позову, то позивач [PERSON] категорично заперечує щодо його задоволення, мотивуючи це тим, що даний позов є надуманим, безпідставним та правових підстав для його задоволення не має. Зазначаючи при цьому, що ні вона ні її матір [PERSON] ніякої інформації щодо [PERSON] та членів його родини не збирали, а між [PERSON] та [PERSON] раніше були спори викликанні залиттям спірної квартири [ADDRESS], що вирішувались в цивільному порядку в зв'язку з чим у [PERSON] виникли неприязні стосунки до неї ( [PERSON]) та до [PERSON] Відповідач [PERSON] в ході судового розгляду заперечував щодо задоволення первинного позову, при цьому не оспорював факту самого залиття квартири [ADDRESS] мешканцями квартири [ADDRESS], а також те що вказана квартира [ADDRESS] належить йому на праві власності. Зазначаючи при цьому, що у залитті квартири [ADDRESS] винна його теща [PERSON] та саме остання повинна відшкодовувати збитки завдані залиттям квартири [ADDRESS], в зв'язку з чим вважає себе неналежним відповідачем по вказаній справі. Крім цього відповідач [PERSON] вважає позивача [PERSON] неналежним позивачем по справі, так - як остання набула права власності на спірну квартиру [ADDRESS] після самого факту залиття, також відповідач [PERSON] в ході судового розгляду не погоджувався з розміром суми матеріального збитку завданого внаслідок залиття, зазначаючи, що вартість матеріального збитку є значно завищена, так - як в момент залиття шпалери, що були поклеєні в квартирі вже відбули свій термін та потребували заміні, залиття в квартирі відбулося на незначній площі, а експерт взяв до уваги ремонт фактично про всій кімнаті, де відбулося залиття. [PERSON] наполягав на задоволені зустрічного позову, зазначаючи при цьому, що [PERSON] розповсюджує про нього негативну інформації, в зв'язку з чим просить спростувати вказану інформацію. Третя особа [PERSON] в ході судового розгляду заперечувала щодо задоволення первинного позову та наполягала на задоволенні зустрічного позову,зазначаючи при цьому, що як відповідач, так і вона здійснювали намагання вирішити спір з [PERSON] стосовно залиття квартири мирним шляхом, запропонувавши останній в якості компенсації 4 тис. грн., але [PERSON] відмовилась отримувати вказані кошти. [PERSON] повністю підтримала пояснення, що були надані відповідачем [PERSON] стосовно зустрічного позову. Суд заслухавши думку учасників судового процесу, дослідив матеріали справи встановив наступне. що 6 травня 2010 р. було укладено договір дарування, відповідно до якого [PERSON] подарувала квартиру [ADDRESS] [PERSON] Вказаний договір було зареєстровано в органах БТІ 09.09.2010 р. 19.07.2010 р. відбулося залиття квартири [ADDRESS], залиття відбулося з квартири [ADDRESS], що належить на праві власності відповідачу [PERSON] Факт залиття квартири підтверджується актом, що був складений 19.07.2010 р. та наказом по ЖБК «Політехнік -3» про створення комісії по факту залиття [ADDRESS]. Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого майну, що знаходиться за адресою :[ADDRESS] слідує, що вартість матеріального збитку, завданого майну внаслідок залиття складає 10 252 грн. Вказаний висновок не був спростований відповідачем по справі, ним не доведено того факту, що матеріальний збиток є значно меншим, ніж це зазначено в звіті. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної та юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Постановою КМУ № 1497 від 30.12.1997 року „Про затвердження Правил надання населенню послуг з водо-, теплопостачання та водовідведення" п.33 на споживача покладений обов"язок виконувати правила користування житловими будинками і житловими приміщеннями та правилами експлуатації і користування внутрішньобудинковими (квартирними) системами водо-, теплопостачання і водовідведення. Постановою КМУ № 572 від 08.101992 року затверджені Правила користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій. П.18 передбачено, що при появі несправностей у квартирі власники квартир зобов"язані вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. П.36 передбачено, що власники, наймачі та орендарі жилих приміщень зобов"язані виконувати Правила та своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку або призводять до перевитрат тепла, газу, води, електроенергії . Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української РСР. Також статтею 189 ЖК України передбачено, що особи винні у порушенні правил експлуатації жилих будинків, жилих приміщень та інженерного обладнання, у безгосподарному їх утриманні несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно з законодавством Союзу РСР і Української РСР. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 717 ЦК України передбачено, що за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов'язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність. Крім того ч.1,4 статті 722 ЦК України передбачено, що право власності обдаровуваного на дарунок виникає з моменту його прийняття. Прийняття обдаровуваним документів, які посвідчують право власності на річ, інших документів, які посвідчують належність дарувальникові предмета договору, або символів речі (ключів, макетів тощо) є прийняттям дарунка. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] з моменту оформлення договору дарування спірної квартири [ADDRESS] прийняла її в дар та з цього моменту стала розпоряджатися вказаним майном як власник, що стало підставою для подальшої реєстрації вказаного договору в БТІ м. Києва. На підставі чого суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] правомірно заявляє позовні вимоги щодо відшкодування збитків завданих залиттям квартири [ADDRESS], що відбулося 19.07.2010 р. Оцінюючи докази по справи суд приходить до висновку, що дане залиття сталося з вини відповідача [PERSON], який будучи власником квартири [ADDRESS] не було дотримався правил користування житловими приміщеннями в жилих будинках. В судовому засіданні відповідач [PERSON] не надав жодного доказу, що залиття сталося не з його вини. За таких обставин заподіяна шкода підлягає стягненню лише з відповідача [PERSON] Що стосується зустрічного позову, в ході судового розгляду позивач за таким позовом [PERSON] не надав до суду доказів в обґрунтування своїх позовних вимог не зазначив яка саме негативна та недостовірна інформація підлягає спростуванню та в чому полягає заподіяна моральна шкода. Відповідно до вимог статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 60 ЦПК України також передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обстави справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі ( передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. У зв'язку з викладеним і відповідно до вимог ст.ст. 1166, 1192 ЦК України на відшкодування завданої матеріальної шкоди слід стягнути з відповідача на користь [PERSON] 10252 грн. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних та моральних страждань, негативних наслідків від отриманих хвилювань, суд вважає, що з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути 1000 грн. моральної шкоди, . Відповідно до ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином також підлягає стягненню з відповідача сплачене державне мито та витрати по сплаті ІТЗ, а також витрати по оплаті висновку спеціаліста. На підставі викладеного,

Outcome: approved