Jurisdiction: civil
Date: 2013-09-30 00:00:00

[PERSON], діючи також в інтересах неповнолітнього [PERSON], та [PERSON] звернулись до суду з позовом, в якому просять визначити їх частки у праві спільної сумісної власності у квартирі № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові, а також визнати за [PERSON] право власності на ? частини квартири № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті її батька [PERSON], померлого 22.11.2009. До суду надійшли заяви позивачів [PERSON] та [PERSON] про розгляд справи за їх відсутності, підтримання заявлених позовних вимог в повному обсязі та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не зявився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи - Сьомої Харківської державної нотаріальної контори надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи - Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради просив розглядати справу за його відсутності та ухвалити рішення в інтересах дитини. За згодою позивачів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Квартира № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що посвідчується Свідоцтвом про право власності на житло від 09.01.2007, реєстраційний № 3-07-269373, виданим Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради. При цьому з цього Свідоцтва вбачається, що своє право власності на нерухоме майно позивачі не зареєстрували у встановленому порядку, однак у квартирі зареєстровані, вільно користуються житловим приміщенням. У суду відсутня інформація про бажання третіх осіб оспорити право користування позивачів спірним житловим приміщенням. За таких обставин суд вважає не оспорюваним той факт, що квартира № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Враховуючи положення ст. 372 ЦК України про те, що у разі поділу майна, що є спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, а також заявлені позивачами позовні вимоги, суд визначає, що частки співвласників [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у праві власності на квартиру № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові дорівнюють по ? кожному. 22 листопада 2009 року помер [PERSON], наявність заповіту не встановлена судом. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартири № 79 по пр.. [PERSON],175 в м. Харкові. Позивач [PERSON] донька померлого як спадкоємець першої черги звернулась до нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON], померлого 22.11.2009, однак Сьомою Харківської державної нотаріальної конторою їй було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно. Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.. 1218 ЦК України). Враховуючи відсутність інформації про наявність заповіту померлого [PERSON], спадкоємці одержують право на спадкування за законом, почергова, як визначено ст.. 1258 ЦК України. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом визначено та не оспорюється сторонами у справі, що до першої черги спадкоємців після смерті [PERSON] відноситься його донька [PERSON], інших спадкоємців в ході розгляду справи не встановлено. Стаття 1268 ЦК України визначає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до довідки з місця проживання про склад сімї та прописку, виданої дільницею № 22 КП Жилкомсервіс, у квартирі № 79 по пр.. Героїв сталінграду,175 в м. Харкові зареєстровані [PERSON] з 1982 року, [PERSON] з 1991 року, [PERSON] з 2003 року, [PERSON] з 1968 року та знятий з реєстраційного обліку у звязку зі смертю 16.12.2009. Статті 10, 60 Цивільно-процесуального кодексу України передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказом можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Враховуючи викладене, суд вважає, що заявлені позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з урахуванням наявних у справі доказів. На підставі викладеного та

Outcome: approved