Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-17 00:00:00

24.09.12 р. позивач звернулась до суду з заявою, в якій просила суд постановити рішення, яким визнати недійсним договір дарування квартири [ADDRESS] , укладений 06.12.07 року між нею та відповідачкою , поновивши строк звернення до суду. Уточнивши підстави для задоволення вказаної вимоги позивач покликається на те, що 06.12.07 р. відповідачка з чоловіком завели її до нотаріуса Третьої Львівської Держнотконтори Спільник З.В., де запропонували підписати незрозумілий їй документ. Усвідомивши, що вказаний документ стосується належної їй на праві власності квартири, вона відмовилась підписати документи та вийшла з офісу. У першій половині літа 2008 року вона виявила, що у неї відсутні правовстановлюючі документи на спірне житло та звернулась за наданням правової допомоги. У листопаді 2008 р. нею було подано позов до суду та в процесі розгляду даної справи подружжю [PERSON] вдалось вмовити її подати заяву про залишення позову без розгляду. Зважаючи на те, що вона ніколи не мала наміру дарувати відповідачці квартиру, не підписувала оспорюваного договору, в силу того, що є особою з вадами слуху не мала можливості сама відстоювати свої права в суді , просить на даний час задовольнити позов, поновивши строк позовної давності. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги, покликаючись на викладені в заявах мотиви . Також пояснили, що незважаючи на те, що [PERSON] не вміє читати та писати, проте вона вміє виконувати свій власноручний підпис. У разі, якщо б вона мала намір подарувати спірне житло відповідачці, у нотаріальній конторі вона б особисто підписалась у тексті договору. Між тим, жодного договору вона не підписувала. Нотаріус, в порушення вимог чинного законодавства посвідчив оспорюваний договір , що був підписаний іншою особою, яка не мала на це жодних повноважень. Позивач постійно проживає у спірній квартирі, іншим житлом не забезпечена, постійно самостійно вносить плату за утримання житла, відтак наміру на відчуження майна не мала. Просили позов задовольнити. Відповідач та її представник в судовому засіданні заперечили проти позову . Пояснили, що позивачка є рідною тіткою відповідачки. Багато років у них були близькі родинні стосунки. Позивач завжди приїздила в село до матері відповідачки, що є рідною сестрою позивачки. До укладення вказаного договору позивачкою було складено заповіт в користь відповідачки. У 2007 році саме тітка наполягла на тому, що бажає подарувати спірне житло відповідачці. Вони разом неодноразово ходили до нотаріуса та первинно отримали консультацію про те, що зважаючи на те, що [PERSON] не вміє читати та писати, є інвалідом з вадами слуху, при укладенні договору обов"язкова участь перекладача та сторонньої особи, яка буде підписувати угоду. В подальшому було визначено день та година, на яку приїхали позивач, відповідач, перекладач та [PERSON], що в подальшому і підписала текст угоди. Нотаріус неодноразово роз"яснювала позивачці зміст угоди, наслідки його укладення та позивачка вказувала на особисте бажання укласти саме договір дарування. Відносини між сторонами загострились після того, як в спірну квартиру поселилась [PERSON], що є громадянкою Російської Федерації. На даний час Шевченківським судом розглядається позов [PERSON] до [PERSON] про виселення зі спірної квартири. Під впливом вказаної особи позивач і звернулась в суд з питання визнання договору недійсним. Відповідачем заявлено також про пропущення позивачем строк звернення до суду . В судовому засіданні нотаріус Третьої Львівської держнотконтори Спільник З.В. заперечила проти позову та пояснила, що первинно до неї на консультацію звернулись позивач та відповідач з питання укладення договору дарування житла. В процесі розмови вона з"ясувала, що [PERSON] є особою з вадами слуху, не вміє читати та писати. Тому вона роз"яснила позивачці , що у разі , якщо позивач дійде висновку щодо доцільності укладення договору дарування, при посвідченні такого слід забезпечити участь перекладача та сторонньої особи, яка буде підписувати текст угоди. В подальшому сторони надали їй оригінали документів , було узгоджено день та час підписання договору. У присутності зазначених в угоді осіб нею було неодноразово роз"яснено позивачці наслідки укладення договору дарування житла, прочитано, перекладено та роз"яснено текст угоди. Позивач пояснила, що не буде ставити свій підпис в договорі, оскільки є неграмотною людиною. Договір посвідчено нею у відповідності до вимог чинного законодавства, після того, як [PERSON] підтвердила свій добровільний намір відчужити майно. Підстав для відмови у вчиненні вказаної нотаріальної дії у неї, як у нотаріуса, не було. Заслухавши думку учасників процесу, показання свідків, дослідивши зібрані по справі докази, з"ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 06.12.07 р. нотаріусом Третьої Львівської держнотконтори було посвідчено договір дарування, відповідно до умов якого [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняла в дар квартиру [ADDRESS]. Вказана квартира складається з однієї кімнати, кухні, комунальних вигод. Загальна площа квартири становить 28,6 кв.м. Як вбачається з тексту оспорюваного договору, оскільки позивач є інвалідом дитинства з вадами слуху, договір укладався за участю перекладача [PERSON] В зв"язку з тим, що [PERSON] є неграмотною особою, підпис від імені дарувальника виконано [PERSON] Частиною 3 ст. 203 ЦК України врегульовано, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснила, що перед укладенням оспорюваного правочину до Львівської обласної організації Українського товариства глухих , працівником якого на той час вона була, звернулась [PERSON], яка повідомила , що бажає подарувати належну їй квартиру своїй племінниці - [PERSON] та пояснила, що при підписанні угоди обов"язкова участь перекладача. Голова організації доручив їй бути перекладачем [PERSON] Як голова організації глухих, так і вона в приміщенні організації довго спілкувались з позивачкою, розповідали які наслідки можуть бути після підписання договору дарування, розповідали негативні життєві ситуації, які сталися з іншими людьми після укладення договорів про відчуження майна. Проте [PERSON] наполягала на тому, що бажає подарувати своїй племінниці належну їй квартиру, оскільки у неї немає інших родичів, пояснювала, що в них дуже тісні родинні стосунки. На прохання [PERSON] вона була присутня у нотаріуса при укладенні угоди. Крім позивачки та відповідачки була присутня ще одна жінка, яка ставила свій підпис на угоді, оскільки [PERSON] пояснила ( і про це знали в організації), що вона не вміє читати та писати. Нотаріус первинно розмовляла з позивачкою, потім зачитала повний текст договору та роз"яснювала про те, що тепер власником квартири буде [PERSON] Свідок у якості перекладача все перекладала [PERSON] і остання наполягала на тому, що бажає подарувати своє житло відповідачці. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснила, що не перебуває у родинних відносинах з жодною із сторін, знайома як з позивачкою, так і з відповідачкою, знає про те, що вони родичі та між ними були дуже теплі відносини. Свідок була присутня у нотаріуса при укладенні договору дарування від імені [PERSON] та підтвердила ту обставину, що остання наполягала на тому, що хоче саме подарувати своїй племінниці квартиру. Тому нотаріус, коли пересвідчилась у волі самого дарувальника, зі згоди [PERSON], яка є неграмотною людиною, надала можливість їй підписати договір. В подальшому свідку відомо, що до [PERSON] поселилась якась жінка, яка і посварила її з родиною, не пускає в квартиру [PERSON], відмовляється від її допомоги . Інші свідки, допитані в судовому засіданні не були учасниками підписання самої угоди, пояснювали про взаємовідносини сторін у період після підписання договору, відтак не можуть братися до уваги судом як належний доказ. Враховуючи на ведене, суд приходить до висновку, що оспорюваний договір дарування був посвідчений нотаріусом на вираження волі самого дарувальника. Голослівними, на думку суду, є і твердження представника позивача про те, що при посвідченні договору нотаріусом було порушено вимоги законодавства. Так, в судовому засіданні позивач не заперечила ту обставину, що є неграмотною особою, а вміє лише писати своє прізвище. Враховуючи наведене, при посвідченні договору нотаріус діяла з дотриманням вимог ст.ст. 182, 203 , 205 , 207 ЦК України, ст. 8 Закону України „ Про нотаріат" , Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій, чинній на момент укладення договору. Крім того, на думку суду, позивачкою без поважних причин пропущено строк позовної давності. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити за безпідставністю.

Outcome: dismissed