Jurisdiction: civil
Date: 2013-10-02 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до приватного акціонерного товариства „Страхова компанія „АХА Страхування про стягнення страхового відшкодування та моральної шкоди, вказавши на те, що 09.08.2012 р. між нею та відповідачем було укладено договір № 0003/010104 добровільного страхування майна та відповідальності, повязаної з експлуатацією майна „АХА Квартира Предметом договору є майнові інтереси, що повязані з володінням, користуванням, розпорядженням квартирою № 28 по вул. Південноукраїнській 2 у м. Запоріжжя її внутрішнім оздобленням, домашнім майном та відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоровю та (або) майну третіх осіб внаслідок володіння, користування, розпорядження вказаною квартирою (пункти 1.4., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3 договору страхування). 18.11.2012р. відбулось затоплення ванної кімнати її квартири. 19.11.2012р. комісія КП ВРЕЖО № 13 у складі двох майстрів, склали акт, яким зафіксовані потьоки (жовті плями) по пластику та залиття шпалер, також зафіксовано, що затоплення її ванної кімнати відбулося із вище розташованої квартири № 32. Оскільки її майнові інтереси, що повязані з володінням квартирою № 28 по вул. Південноукраїнській 2 у м. Запоріжжя, її внутрішнім оздобленням та домашнім майном застраховані у ПАТ СК АХА Страхування, 20.11.2012р. вона подала заяву про настання страхового випадку. 21.11.2012р. до неї прийшов представник страхової компанії та склав свій акт, яким також зафіксував, що пошкоджено пластикові плити на стелі та стіни у ванній кімнаті. Після затоплення вона запросила представника будівельної компанії, який склав кошторис видів робіт, які необхідно зробити для відновлення її ванної кімнати. Вартість робіт, для ремонту її ванної кімнати складає 1250,00грн. Вартість одного рулону шпалер, клею та фарби складає 663,10грн., що підтверджує рахунок Будівельно-господарського гіпермаркету Епіцентр К від 17.01.2013р. Відповідач відмовив в виплаті їй страхового відшкодування, пославшись на те, що пошкодження від залиття ванної кімнати яке відбулося 18.11.2012р. аналогічні пошкодженням від залиття 07.06.2012р., за яким виплачено страхове відшкодування під час дії попереднього договору, і чи був зроблений ремонт після попереднього залиття відповідачу невідомо. Також Відповідач не прийняв рахунок Будівельно-господарського гіпермаркету Епіцентр К від 17.01.2013р. на суму 663,10грн. так як рахунок не підтверджує факту придбання товарів. Разом з тим, із змісту листа відповідача від 08.04.2013р. випливає, що факт залиття її квартири 18.11.2012р. вони визнають страховим випадком і що за складеним Відповідачем кошторисом відновлювального ремонту від 04.04.2013р, вартість ремонту її майна, з урахуванням того, що за проведення ремонту було раніше виплачене страхове відшкодування, складає 91,00грн. Позивач просить суд стягнути з ПАТ Страхова компанія АХА Страхування на її користь страхове відшкодування в розмірі 1913,10грн. та моральну шкоду в розмірі 1000,00грн. У судовому засіданні позивачка підтримала викладене в позовній заяві, просить суд задовольнити позов з підстав, зазначених в позові, та стягнути 1813 грн. 10 коп. страхового відшкодування та моральної шкоди 1000 грн. Представник відповідача позовні вимоги не визнав, пояснивши суду, що позивачкою не надані відповідачу документи, які підтверджують відновлення нею застрахованого майна після залиття ванної кімнати в її квартирі 07.06.2012 року, та на яке відповідачем виплачено страхове відшкодування у розмірі 912 грн. Згідно з умовами договору розмір збитку визначається страховиком шляхом проведення власного розслідування та складання кошторису збитків. На підставі отриманих від позивачки документів та з урахуванням умов договору страхування був встановлений розмір збитку та складений кошторис збитків, згідно з яким вартість відновлювального ремонту складає 91 грн., який не перевищує розміру франшизи-100 грн., тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Заслухавши пояснення позивача, її представника, представника відповідача, всебічно та повно зясувавши обставини справи, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. У відповідності зі ст. ст. 10, 11 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, наданих сторонами. Судом встановлено, що 09 серпня 2012 року між [PERSON] та ПАТ СК АХА Страхування в особі Запорізької регіональної дирекції було укладено договір № 0003/010104 добровільного страхування майна та відповідальності, повязаної з експлуатацією майна АХА Квартира. Предметом договору є майнові інтереси, що повязані з володінням, користуванням, розпорядженням квартирою № 28 по вул. Південноукраїнській 2 у м. Запоріжжя її внутрішнім оздобленням, домашнім майном та відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоровю та (або) майну третіх осіб внаслідок володіння, користування, розпорядження вказаною квартирою (пункти 1.4., 2.2.1., 2.2.2., 2.2.3 договору страхування). Місце виконання договору територія страхування: [ADDRESS] (пункт 3.12 договору страхування). Строк дії договору до 08 серпня 2013р. (пункт 3.11. договору страхування)(а/с 8-9). Згідно з актом комісії КП „ВРЕЖО №13 від 19.11.2012 року проведено обстеження квартири [ADDRESS], в результаті якого встановлено в санвузлі потьоки (жовті плями) по пластику на стелі та залиття шпалер S = 0,5 кв.м (а/с 11). Згідно ст. 9 Закону України Про страхування страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Підпунктом 5.1.1. пункту 5.1. договору страхування від 09.08.2012р. визначено, що страховими випадками визнаються втрата (загибель) або пошкодження майна в результаті: пожежі, задимлення, вибуху, удару блискавки, падіння пілотованих літальних обєктів або їхніх частин, стихійних лих, дії води, стороннього впливу, протиправних дій третіх осіб. Згідно ч. 2. ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно п.9.7.1.3. договору страхування: збитки визначаються при ушкодженні (частковій руйнації) майна у розмірі витрат на відновлення. Витрати на відновлення включають (п. 9.7.1.4.) витрати на матеріали та запасні частини для ремонту, необхідні для відновлення застрахованого майна до стану, у якому воно знаходилося перед настанням страхового випадку з урахуванням зносу, а також витрати на оплату робіт з ремонту, необхідного для відновлення майна до стану, у якому воно знаходилося безпосередньо перед настанням страхового випадку. Відповідно п.9.7.1.2 договору розмір збитку визначається страховиком або уповноваженою ним особою шляхом проведення власного розслідування і складання кошторису збитків. Кожна з сторін має право на проведення незалежної експертизи. Незалежна експертиза проводиться за рахунок сторони, яка вимагала її проведення. Відповідно п.9.7.1.7 договору за згодою сторін страхове відшкодування може бути виплачене страхувальнику або перераховане на рахунок, вказаний страхувальником в заяві на виплату страхового відшкодування, згідно з належним чином оформленими документами, наданими спеціалізованими підприємствами про вартість ремонтних робіт (наряд-замовлення, рахунок, акт виконаних робіт тощо). Вказані документи повинні мати повний перелік робіт , їх вартість, а також вартість складових частин та матеріалів, використаних під час ремонту. Як пояснила, в судовому засіданні позивачка після затоплення ванної кімнати 18.11.2012р. ремонтних робіт вона не проводила. Надані позивачкою відповідачу рахунок від 17.01.2013 року та найменування робіт та матеріалів складених ТОВ „БК-Стройгруп (а/с 11-13) не підтверджують фактичного виконання ремонтних робіт та використання матеріалів, зазначених в рахунку, під час ремонту. Крім того, умовами договору передбачений порядок складання кошторису збитків та право на проведення незалежної експертизи в разі незгоди з розміром збитків, яким позивачка не скористалася. Інших доказів, які б підтверджували обґрунтованість позовних вимог щодо стягнення страхового відшкодування матеріали справи не містять, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог щодо стягнення з відповідача страхового відшкодування у розмірі 1813,10 грн. Вимоги щодо стягнення моральної шкоди у розмірі 1000 грн. не підлягають задоволенню, оскільки підстав для її стягнення на підставі ст.23 ЦК України судом не встановлено.

Outcome: dismissed