Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-25 00:00:00

ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго" звернулося до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення завданих збитків. В огбгрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач є побутовим споживачем електричної енергії та абонентом Царичанського району електричних мереж публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» про що свідчить відкритий на його ім*я особовий рахунок споживача електричної енергії за [NUMBER], крім того 25 серпня 2010 року між сторонами укладено договір про постачання електричної енергії за №? 0603025. 09 жовтня 2012 року позивачем було проведено перевірку використання відповідачем електричної енергії за місцем знаходження його будинку - дачі [ADDRESS] В ході проведення перевірки було виявлено порушення правил користування електричної енергії, для населення, а саме явні ознаки втручання в параметри розрахункового обліку з метою зміни його показів, пошкоджена цілісність та форма магнітної суспензії індикатора магнітного поля пломби «Магнет», про що складено акт Н за № Д 008164. Розмір завданих збитків визначається відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 22 листопада 1999 року за № 1416 з наступними змінами та доповненнями, в тому числі й внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2007 року за № 154 затвердженими постановою НКРЕ України від 04 травня 2007 року за № 562. Розмір завданих збитків, згідно проведеного розрахунку по акту Н № Д 008164 становить 2 921 грн. 25 коп., окрім того позивачем було понесено витрати на проведення експертизи електролічильника в сумі 306 грн. 44 коп., ремонт електролічильника в сумі 299 грн. 75 коп., технічну перевірку електролічильника в сумі 261 грн. 05 коп., заміну електролічильника в сумі 261 грн. 27 коп., а всього 1 354 грн. 21 коп.. Тому позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь 2 921 грн. 25 коп. завданих збитків, 1 354 грн. 21 коп. витрат на експертизу, ремонт та заміну лічильника та судові витрати. [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» про визнання рішення не законним, скасування акту та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] посилається на те, що між ним та відповідачем було укладено договір про постачання електричної енергії №? 0603025 від 28 серпня 2010 року в його дачний будинок, який розташований за адресою [ADDRESS] 08 жовтня 2012 року був сильний дощ з блискавкою. Його електролічильник знаходиться на вулиці, в той день блискавка вдарила в лічильник, в результаті чого зникло світло та було пошкоджено електролічильник. Він відразу викликав представників відповідача для відновлення електропостачання. 09 жовтня 2012 року представниками відповідача було перевірено несправність електролічильника, після чого складено акт Н № Д 008164 від 09 жовтня 2012 року про порушення саме ним правил користування електричною енергією для населення, що має вигляд втручання в параметри розрахункового обліку лічильника з метою зміни його показників. В акті він вказав що з актом ознайомлений, та в зауваженнях вказав що лічильник було пошкоджено блискавкою. На засіданні комісії було зроблено розрахунок завданих збитків [PERSON] - ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго», які становлять 2 921 грн. 25 коп. Такі дії відповідача [PERSON] вважає не законними та протиправними , а тому просить суд визнати незаконним рішенням та скасувати акт Н № Д008164 від 09 жовтня 2012 року. Діями відповідача [PERSON] було завдано моральну шкоду яку він оцінює в 4 275 грн. 46 та просить її стягнути на його користь. В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі, проти зустрічного позову заперечував в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, проти його задоволення заперечував та просив задовольнити його позовні вимоги. Вислухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, оцінивши надані та добуті докази, суд вважає позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» такими, що не підлягають задоволенню, а позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та підлягаючими частковому задоволенню. Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про енергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року з наступними змінами, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією , затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року з наступними змінами ( далі- Методика). Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про електроенергетику», відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Відповідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. В судовому засіданні встановлено, що 25 жовтня 2010 року між [PERSON] та ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» було укладено договір про постачання електричної енергії за №? 0603025 /а.с. 7/. Згідно п. 37 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку електроенергії та електроустановок споживача. 09 жовтня 2012 року позивачем було проведено перевірку використання [PERSON] електричної енергії за місцем знаходження його будинку - дачі [ADDRESS] В ході проведення перевірки було виявлено порушення правил користування електричної енергії, для населення, а саме явні ознаки втручання в параметри розрахункового обліку з метою зміни його показів, пошкоджена цілісність та форма магнітної суспензії індикатора магнітного поля пломби «Магнет», про що складено акт Н за № Д 008164 /а.с. 8/. Протоколом № 75 від 16 жовтня 2012 року акт направлено на комісію ДОЕ для розгляду /а.с. 13/. Розмір завданих збитків визначається відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 22 листопада 1999 року за № 1416 з наступними змінами та доповненнями, в тому числі й внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2007 року за № 154 затвердженими постановою НКРЕ України від 04 травня 2007 року за № 562. Розмір завданих збитків, згідно проведеного розрахунку по акту Н № Д 008164 становить 2 921 грн. 25 коп.. Протоколом № 104 від 14 грудня 2012 року прийнято рішення про стягнення з [PERSON] завданих збитків в розмірі 2 921 грн. 25 коп., окрім того витрати на проведення експертизи та ремонту лічильника в розмірі 1 354 грн. 21 коп. /а.с. 18-20/. 02 квітня 2013 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська призначено проведення судову електротехнічну експертизу. Згідно висновку судової електротехнічної експертизи № 6284 від 28 листопада 2013 року: причинною несправності електролічильника НІК 2301 АПЗ № 0556834 є термічне пошкодження компонентів його електричної схеми від потрапляння до його схеми надмірної для лічильника напруги з протіканням струму значної сили. Причиною зміни форми магнітних доменів магнітної суспензії індикатора магнітного поля пломби «МагнеТ» лічильника НІК 2301 АПЗ № 0556834 є дія на вмонтовану пломбу постійного магнітного поля з індукцією не менше 100 мТл. Наявні пошкодження лічильника НІК 2301 АПЗ № 0556834 та індикатора магнітної суспензії магнітного поля пломби «МагнеТ» дозволяють зробити висновок, що причинною несправності лічильника напруги з протіканням струму значної сили та дією магнітного поля з індукцією не менше 100 мТл. Причиною несправності лічильника та пошкодження форми магнітної суспензії індикатора магнітного поля пломби «МагнеТ» лічильника НІК 23014 АПЗ № 0556834 міг бути удар блискавки в опору повітряної лінії, поряд з якою на фасаді будинку знаходився електролічильник /а.с.125-134/. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом визначені у ст. 16 ЦК України. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. З урахуванням положень ст.ст. 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акта про порушення правил користування електричною енергією недійсним. Це стосується і справ про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Складений працівниками обленерго акт є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання наведених вище Правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК України, такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. Зазначена правова позиція, яка згідно ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для суду при розгляді подібних правовідносин, викладена Верховним Судом України у постанові від 06.06.2011 року № 6-4цс11. З огляду на викладене, позовні вимоги [PERSON] про скасування акта про порушення Н№ Д 008164 від 09 жовтня 2012 року задоволенню не підлягають. Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення Н№ Д 008164 від 09 жовтня 2012 року розглянуто 14 грудня 2012 року на засіданні комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН та нараховано збитки в розмірі 2 921 грн. 25 коп. Згідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. Таким чином, на підставі акту про порушення ПКЕЕН Н№ Д 008164 від 09 жовтня 2012 року прийнято рішення про нарахування [PERSON] 2 921 грн. 25 коп, оформлене протоколом № 104 від 14 грудня 2012 року. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування протоколу № 104 від 14 грудня 2012 року, оскільки його прийнято за наслідками розгляду акту про порушення ПКЕЕН Н№ Д 008164 від 09 жовтня 2012 року, складеного про порушення, а саме: втручання в параметри розрахункового обліку з метою зміни його показників, яке було спростовано висновком судової електротехнічної експертизи № 6284 від 28 листопада 2013 року. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно роз'яснень, викладених в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"(зі змінами та доповненнями), відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Приписами ч. 1 ст. 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення моральної шкоди на користь [PERSON] Вирішення даної цивільної справи та прийняття відповідного обґрунтованого по ній рішення неможливе без встановлення фактичних обставини, вибору норми права та висновку про права та обов'язки сторін. Всі ці складові можуть бути з'ясовані лише в ході доказової діяльності, метою якої є відповідно до ст. 10 ЦПК України, всебічне і повне з'ясування всіх обставин справи, встановлення дійсних прав та обов'язків учасників спірних правовідносин. Фактичні обставини судом встановлені. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов'язок із доказування, оскільки ст. 60 ЦПК України закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов'язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.ст. 27, 46 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст. 27 ЦПК України), так і обов'язок із доказування обставин при невизнані їх сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Слід також зазначити, що позивач в разі наявності труднощів щодо витребування доказів по справі, відповідно до статті 137 ЦПК України, міг би скористатися своїм процесуальним правом та звернутися до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів. Але в даному разі цього зроблено не було. Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності. Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об'єктивні підстави вважати, що позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не підлягають задоволенню, а зустрічні позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та такими що підлягають частковому задоволенню. Судові витрати розподілити на підставі ст. 88 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial