Jurisdiction: civil
Date: 2013-10-30 00:00:00

10 липня 2013 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернувся до суду із позовом до відповідачів про стягнення заборгованості. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що 03.03.201 року було складено акт № 146635 про порушення Правил користування електричною енергію побутовими абонентами [PERSON] та [PERSON] за місцем їх проживання у [INFO]. Оглядом на місці встановлений факт самовільного підключення до мережі енергопостачальника. Сума нарахувань за спожиту не обліковану електроенергію склала 10640,72 гривень. Відповідачі від сплати зазначеної суми нарахувань у добровільному порядку ухиляються. Просив стягнути з відповідачів зазначену суму нарахувань та понесені судові витрати. Представник позивача ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON], яка діє на підставі довіреності, у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надавши пояснення аналогічні, викладеним у позові. Просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON]І, в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що він та його дружина [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS], яку придбали у 2000 році. В період проживання ними було добудовано кухню, зведення якої закінчили у 2010 році. З метою обладнання кухні електропроводкою він запросив раніше йому невідомого електрика, який підключенням займався самостійно і без його участі. Про наявність у кухні розетки, яка не підєднана до приладу обліку електроенергії він не знав, проте не заперечує її наявності, вважає, що її міг обладнати електрик, якого він запрошував для проведення робіт. Відповідач [PERSON], будучи своєчасно та належним чином повідомленою про час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибула з невідомих причин. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. У судовому засіданні встановлено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] зареєстровані і проживають у [INFO] та є споживачем електричної енергії. Згідно із поясненнями відповідача [PERSON] дане житло знаходиться у його із [PERSON] спільній власності. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 (надалі - Правила), споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно із п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (надалі - Методика). Відповідно до Акту № 146635 від 03.03.2011 року, складеного за результатами перевірки дотримання Правил користування електричною енергією для населення споживачами побутовими абонентами [PERSON] та [PERSON], було встановлено порушення зазначених Правил, а саме самовільне підключення електричних приладів до мережі енергопостачальника поза приладом обліку електроенергії, виявити яке при контрольних оглядах було неможливо, а саме змонтовано розетку із прихованою проводкою. При включенні напруги на дану розетку електроенергія приладом обліку не враховується. При відключенні напруги на приладі обліку напруга у розетці зберігається. Зазначений акт складено у присутності споживача [PERSON] та засвідчено її особистим підписом. Будь-яких зауважень з боку споживача до акту не внесено. Згідно із протоколом засідання комісії РЕС з розгляду актів про порушення ПКЕЕ для населення № 634 від 24.03.2011 року та розрахунком збитків розмір нарахувань у відповідності до п. 2.7 Методики склав 10640,72 гривень. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобовязує. Згідно із ч. 1 ст. 190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За таких обставин, суд вважає що відповідачі [PERSON] та [PERSON] мають нести солідарну відповідальність перед енегопостачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у деліктних правовідносинах, що виникли, зокрема, з відшкодування завданої внаслідок споживання не облікованої електроенергії шкоди. Разом із тим, відповідно до ч. 4 ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Встановлено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] мають на утриманні трьох неповнолітніх дітей: сина [PERSON], [INFO], доньку Анастасію, [INFO], та доньку Ксенію, [INFO]. При цьому неповнолітнього [PERSON] визнано дитиною-інвалідом, що підтверджено медичним висновком № 1 від 08.01.2002 року, дійсним до 10.07.2017 року. З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сума нарахувань за Актом № 146635 від 03.03.2011 року, але з огляду на матеріальне становище відповідачів, кризові явища у економіці, характер порушення та виходячи з принципів відшкодування шкоди вважає необхідним зменшити розмір шкоди до 3000,00 гривень, тим самим частково задовольнивши предявлений позов. Крім того, у відповідності до ст.ст. 79, 88 ЦПК України суд стягує з відповідачів на користь позивача понесені ним та документально підтверджені витрати з оплати судового збору у розмірі 229,40 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: partial