Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-03 00:00:00

22.08.2013 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири в розмірі 6 804,00 грн. та моральної шкоди в розмірі 4000,00 грн.. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що вона являється власником однокімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS]. 27.07.2013 року позивачем виявлено залиття її квартири сусідкою, яка мешкає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] - [PERSON] У зв»язку з залиттям її квартири, представниками ТОВ «Новобудова» було складено акт від 30.07.2013 року, за даними якого встановлено, що причиною залиття є протікання трійника в квартирі [ADDRESS], який самостійно було встановлено в стояку холодного водопостачання власником даної квартири. Залиття квартири [ADDRESS] призвело до спричинення майнової шкоди в сумі 6004,00 грн. Добровільно відшкодувати завдану шкоду [PERSON] відмовилася, тому просить стягнути її з відповідача у примусовому порядку. Крім того, позивач вказала, що в результаті неправомірних дій відповідача, внаслідок яких було пошкодженого її майно також було завдано моральну шкоду, яку вона просить компенсувати стягненням з відповідача на її користь 4000,00грн., а також відшкодувати понесені витрати на проведення незалежної оцінки збитків в розмірі 800,00 грн., яку було проведено «Центром експертної оцінки майна» ФОП «[PERSON]» від 12.08.2013 року, а всього [PERSON] просила стягнути з відповідача [PERSON] на її користь 10 804,00 грн. У судовому засіданні позивач позов підтримала, просила його задовольнити у повному обсязі з зазначених у позовній заяві підстав.. Відповідач, представник відповідача в судовому засіданні заперечили проти позову, та просили суд відмовити в його задоволенні, посилаючись на відсутність вини [PERSON] у залитті квартири позивача. Стверджували, що складений ТОВ «Новобудова» акт з приводу залиття квартири позивача [PERSON] є неналежним доказом, а розмір збитків, завданих внаслідок залиття квартири визначений не належною установою. Вислухавши учасників судового розгляду справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд вважає, що у задоволені заявленого позову необхідно відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 5, 7). За даними акту, складеного комісією ТОВ «Новобудова» у складі майстра [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON], мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON], затвердженого в.о. начальника ЖЕД№4 ТОВ «Новобудова» 30.07.2013 року, за результатами обстеження квартири [ADDRESS] комісією встановлено, що затоплення вищезгаданої квартири сталося по причині протікання трійника, що встановлений після першої запірної арматури від стояку холодного водопостачання власником квартири [ADDRESS] самостійно. При затоплені пошкоджено - плями від залиття на стелі кухні 0,35 м. х 0,15м.; приблизно 1,5м. х 0,40м., 0,80м. х0,40м. - плями на стіні кухні, відшарування шпалер. (а.с. 43). Відповідно до звіту №104/13 оцінки збитків, завданих власнику квартири внаслідок залиття, складеного 12.08.2013 року ФОП «[PERSON]» Центру експертної оцінки майна, вартість майнової шкоди, завданої [PERSON] в результаті залиття її квартири [ADDRESS], за цінами і станом на час дослідження становить 6 004, 00 грн. (а.с.10-30). За правилами ч. 1. ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а правилами ч. 1 ст. 1167 цього ж Кодексу визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 ст. 1167 ЦК України. За правилами ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Правилами ст. 11 цього Кодексу також визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності) в інтересах яких заявлено вимоги. Звертаючись в суд з позовом, на підтвердження зазначених підстав для позову позивач надала суду акт, складений комісією ТОВ «Новобудова», затверджений в.о. начальника ЖЕД№4 ТОВ «Новобудова» 30.07.2013 року та звіт №104/13 оцінки збитків, завданих власнику квартири внаслідок залиття, складеного 12.08.2013 року ФОП «[PERSON]» Центру експертної оцінки майна. Відповідач та її представник, просили визнати неналежними доказами наданий суду позивачем акт, з тих підстав, що акт з приводу залиття комісією ТОВ «Новобудова» складено за відсутності відповідача та без обстеження її ж квартири, а звіт про визначення розміру збитків складений особою, що не має відповідних повноважень. Суд не може прийняти до уваги заперечення відповідача та її представника з приводу неналежності доказу, яким є акт щодо залиття квартири [ADDRESS], складений комісією ТОВ «Новобудова», оскільки на підтвердження зазначених заперечень суду не надано належних доказів у той час, як правилами ч. 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Проте, заперечення представника відповідача про неналежність доказу, яким визначено розмір збитків завданих позивачу не можуть бути прийняті судом до уваги з огляду на наступне. Для визначення розміру збитків, завданих позивачу, внаслідок залиття квартири необхідні спеціальні знання. Так, судом встановлено, що для визначення розміру матеріального збитку, який складає вартість відновлювального ремонту пошкодженої внаслідок залиття квартири позивача, остання звернулася до «Центру експертної оцінки майна» ФОП «[PERSON]», яким в особі спеціаліста [PERSON] проведено огляд пошкодженого майна, складено кошторис та складено звіт, яким визначено вартість майнової шкоди, який перевірив та підписав директор [PERSON]. За даними кваліфікаційних свідоцтв оцінювачів, виданих Фондом державного майна України 04.10.2008 року на ім.»я [PERSON] та 15.12.2007 року на ім»я [PERSON], останні успішно склали кваліфікаційні іспити, що підтверджує їх достатній фаховий рівень підготовки оцінювачів за програмою базової підготовки за напрямом оцінки майна: «Оцінка об»єктів в матеріальній формі» та спеціалізаціями в межах напряму: оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі експертна грошова оцінка земельних ділянок, оцінка машин і обладнання, оцінка дорожніх транспортних засобів, літальних апаратів, судноплавних засобів, та тих, що становлять культурну цінність» (а.с.20-26). Крім того, за даними свідоцтв про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №7049 від 25.11.2008 року та №6126 від 27.12.2007 року [PERSON] та [PERSON] зареєстровані в державному реєстрі оцінювачів як оцінювачі, які мають право здійснювати оцінку майна та майнових прав за напрямами: оцінка об»єктів у матеріальній формі: оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі експертна грошова оцінка земельних ділянок, оцінка машин і обладнання, оцінка дорожніх транспортних засобів, оцінка літальних апаратів, оцінка судноплавних засобів, оцінка рухомих речей, що становлять культурну цінність. Відповідно до інструкції про призначення та проведення судових експертиз, якою розроблено науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, визначення вартості різного роду будівельних робіт (спорудження будівель, їх переобладнання, ремонт, благоустрій території та інше є завданням будівельно-технічної експертизи. Проведення такої експертизи здійснюється судовим експертом який має свідоцтво на право здійснення інженерно-технічної експертизи з видом експертної спеціальності - дослідження об»єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів. Отже, суд приходить до висновку, що визначення вартості відновлювального ремонту пошкодженого майна позивача у справі, внаслідок залиття вчинено не належним спеціалістом, а відтак суд не може прийняти зазначений доказ до уваги, що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог у частині відшкодування матеріальної шкоди. На думку суду, за відсутності даних про розмір завданої позивачу у справі матеріальної шкоди, обсягу необхідних робіт для проведення відновлювального ремонту та за відсутності доказів на підтвердження позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо відшкодування моральної шкоди позивачу про відшкодування якої просить суд [PERSON] за правилами ст.. 1167 ЦК України та зазначених у позовній заяві підстав. За правилами ст. 88 ЦПК України у разі залишення позову без задоволення, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed