Jurisdiction: civil
Date: 2013-12-25 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON], КП «Донський» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, посилаючись на наступні обставини. Позивачка та члени її сім'ї - невістка [PERSON] та онуки [PERSON], [PERSON], [PERSON] мешкають у квартирі, розташованій за адресою [ADDRESS]/[NUMBER]. Відповідач є її сусідом по будинку та мешкає в квартирі №?[NUMBER] будинку [ADDRESS] поверхом вище ніж позивачка. В червні 2011 року відбулося залиття квартири позивачки, вона виявила мокрі плями та відразу звернулась до КП «Донський» з заявою про усунення причини течії. Комісією було складено акт, згідно з яким причиною залиття була нібито поломка в квартирі відповідача. При цьому, встановити на момент складання акта в якому саме місці створилась тріщина в каналізаційній мережі у квартирі відповідача неможливо, з тих причин, що каналізаційна мережа закрита цементним коробом, чим порушені правила утримання інженерних мереж, короб та пол. У квартирі відповідача обладнані кахельною плиткою. Для більш точного дослідження місця поломки необхідно було надання відповідачем доступу до каналізаційних мереж, однак відповідач відмовився та нікого до квартири не пускав. 21.07.2011 року в зв'язку з тим, що течія не припинялась, позивачка знов звернулась до КП «Донський» з заявою та фотографіями, на яких видно, що після проведеного нею ремонту в кухні відвалилася стеля та стіни стали мокрими. 25.07.2011 року відповідач не дивлячись на приписи КП «Донський» не надав доступу до своєї квартири. Таким чином, з червня 2011 року квартиру позивачки заливало з вини відповідача, який умисно не надавав доступу до своєї квартири для усунення течії. Вартість матеріальної шкоди, спричиненій квартирі позивачки в зв'язку з її залиттям складає 3040 гривень, що підтверджується висновком експерта. Вина відповідача в спричиненні матеріальної шкоди позивачці підтверджується актом про залиття. Окрім матеріальної шкоди, неправомірними діями відповідача, позивачці було спричинено моральну шкоду, яка виявилася в моральних стражданнях, переживаннях, пов'язаних з пошкодженням її майна. Також, враховуючи, що відповідач добровільно не відшкодовує їй спричинену шкоду, позивачка була вимушена нести додаткові витрати по сплаті висновку експерта в розмірі 400 гривень. Просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на її користь матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири в сумі 3040 гривень, витрати на проведення експертизи в сумі 400 гривень, моральну шкоду в сумі 1000 гривень та судові витрати. Позивачка в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач [PERSON], представник співвідповідача - КП «Донський» в судове засідання не з'явились, були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. Згідно вимог ст. 224 ЦПК України у випадку неявки в судове засідання відповідача, належним чином повідомленого та від якого не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутність, якщо вказані ним причини неявки визнані неповажними, суд може прийняти заочне рішення на підставі доказів, які є в матеріалах справи, якщо позивач не заперечував проти такого розгляду справи. В зв'язку, з чим суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідачів, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Згідно оцінених в сукупності довідки КП БТІ від 20.01.2012 №166з00, копії ордеру №6981 на квартиру [PERSON], довідки про склад її сім'ї та копії поквартирної картки на квартиру відповідача [PERSON], квартири №? [NUMBER] та № [NUMBER] в будинку [ADDRESS] не приватизовані та перебувають у комунальній власності. Основним наймачем квартири № [NUMBER] є позивачка [PERSON], яка мешкає в ній разом з родиною у складі п'яти осіб. Відповідач [PERSON] є основним наймачем та єдиним мешканцем квартири № [NUMBER]. Судом встановлено, що квартира № [NUMBER] розташована безпосередньо над квартирою № [NUMBER] поверхом вище. Згідно акту КП «Донской» від 08 липня 2011 року, 08 липня 2011 року було проведене комісійне обстеження каналізаційної мережі в обох зазначених квартирах. Встановлено, що на момент обстеження квартира № [NUMBER] заливається з вище розташованої квартири № [NUMBER]. В квартирі № [NUMBER] каналізаційний стояк сухий, протікання з вище розташованої квартири № [NUMBER] відсутнє. При зливанні води з ванної в квартирі № [NUMBER] в туалеті біля унітазу спостерігалося просочування води крізь кахельну плитку. Встановити на момент перевірки в якому місці виникла тріщина не вбачається можливим, оскільки загально квартирна каналізаційна мережа між туалетом та ванною закрита цементним коробом. За актами КП «Донской» від 25 липня 2011 року та від 27 липня 2011 року підтверджене продовження залиття квартири позивачки з квартири відповідача. При обстеженні квартири позивачки КП «Донской» 06 жовтня 2011 року встановлено, що в квартирі позивачки внаслідок залиття прийшли в непридатний стан в кухні плити пінопластові на стелі та шпалери на стінах, в туалеті пластикове оздоблення стелі та стін. Зафіксовані при обстеженні пошкодження узгоджуються з фотознімками відповідних приміщень квартири позивачки. Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. Збитками є, в тому числі, втрати, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права. За ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Експертним висновком від 25 листопада 2011 року встановлено, що оціночна вартість майнової шкоди станом на дату оцінки, завданої при залитті приміщення квартири позивачки водою з вище розташованої квартири складає 3040 грн. За проведення зазначеного дослідження позивачкою сплачено 400 грн., що підтверджується копією відповідної квитанції. Таким чином, позивачка на підставі ст.ст. 22, 1192 ЦК України має право на відшкодування їй шкоди, яка визначається вартістю виконання робіт, необхідних для відновлення квартири та необхідних витрат, понесених у зв'язку з необхідністю захисту порушеного права у загальному розмірі 3440 грн. (3040 + 400). Вирішуючи питання щодо особи, зобов'язаної відшкодувати позивачу таку шкоди, суд виходить з наступного. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями та бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За ч. 1 ст. 177 Житлового кодексу, громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих примішень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, додержуватися правил утримання жилого будинку. Відпровідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов'язаний проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення у гуртожитку (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди). Саме відповідач, як наймач квартири, та особа, яка постійно в ній мешкає, згідно ч. 1 ст. 177 Житлового кодексу, п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, був зобов'язаний підтримувати в належному стані свою квартиру, в тому числі і інженерне обладнання та комунальні мережі всередині квартири. Проаналізувавши встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що завдання шкоди позивачці знаходиться в прямому причинному зв'язку з неправомірними винними діями та бездіяльністю відповідача який не вжив достатніх заходів до забезпечення належного стану комунальної мережі всередині квартири, що потягло залиття квартири позивачки протягом липня-серпня 2011 року. За наведених обставин, відповідач на підставі ст. 1166 ЦК України зобов'язаний відшкодувати позивачці завдану шкоду в повному обсязі і її позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Вирішуючи заявлені позовні вимоги про стягнення грошового відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного. Згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях яких фізична особа зазнала у зв'язку з пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Суд вважає доведеним факт завдання моральної шкоди позивачці, якої вона зазнала у зв'язку з пошкодженням її майна, оскільки сам факт пошкодження майна особи вже є свідченням того, що власник майна зазнав у зв'язку з цим душевних страждань. За ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями та бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідач, як особа, яка неправомірними винними діями та бездіяльністю завдав моральної шкоди позивачці, згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України зобов'язаний відшкодувати їй таку шкоду. Обраний позивачкою спосіб відшкодування моральної шкоди - грішми, відповідає як вимогам закону так і фактичним обставинам справи. На підставі викладеного, позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди суд враховує: - характер страждань; - їх обсяг; - тривалість часу що минув з часу залиття квартири та необхідного для здійснення її ремонту; - можливість відновлення пошкодженого майна; - тяжкість вимушених змін у життєвих стосунках позивача; - небажання відповідача в добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду; - загальний розмір завданої позивачці майнової шкоди; З врахуванням перелічених факторів, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що заявлений позивачкою розмір відшкодування в 1000 гривень є надмірним і розміром грошового відшкодування моральної шкоди, необхідним та достатнім за вказаних обставин є 500 гривень. Позивачкою понесені судові витрати, які підлягають стягненню з відповідача в частці пропорційній частці задоволених судом вимог, а саме: - з оплати судового збору за позовні вимоги немайнового характеру - 47,05 грн. (94,10 х 500/1000); - з судового збору за позовні вимоги майнового характеру - 188,20 грн.;

Outcome: partial