Jurisdiction: civil
Date: 2013-07-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з [PERSON] кошти в сумі 19 290 грн. у відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, 800 грн. сплачених за проведення експертизи, моральну шкоду у розмірі 10 000 грн. та судовий збір. Вимоги мотивує тим, що він є власником квартири [ADDRESS]. Разом з ним проживають його дружина [PERSON] і двоє малолітніх дітей [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO]. 27.08.2012 року сталося залиття їхньої квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON] У зв»язку з цим було пошкоджено їхнє майно, чим заподіяно матеріальну шкоду. Відповідно до Звіту з визначення вартості матеріального збитку, розмір заподіяної шкоди складає 19 290 грн. За проведення експертизи ним сплачено 800 грн. Відповідач відмовляється добровільно відшкодувати завдану матеріальну шкоду, від отримання актів про залиття, які намагались вручити представники ЖРЕО-405, [PERSON] ухиляється. Їхня донька [PERSON] є дитиною-інвалідом, хвора на ДЦП. Через залиття квартири вони втратили надію та спокій, не можуть проживати у квартирі, яка фактично непридатна для мешкання у ній, стан забруднення квартири може негативно вплинути на організм людини, проте в таких умовах вимушені проживати їхні малолітні діти. Відповідач не бажає добровільно відшкодувати шкоду, тому змушений витрачати свій вільний час на проведення обстеження квартири для з»ясування розміру завданої матеріальної шкоди, звертатись з позовом до суду з приводу захисту порушених прав та інтересів, як власник житла, а в подальшому проводити відновлювальний ремонт помешкання, хоча весь цей час міг би присвятити своїм дітям, займаючись їхнім розвитком. Розмір заподіяної йому моральної шкоди оцінює в сумі 10 000 грн. (а.с. 3, 4). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.04.2013 р. до участі у справі у якості співвідповідача було залучено [PERSON] (а.с. 63). В подальшому позивачем була подана заява зі зміненими позовними вимогами, відповідно до якої просить стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] та [PERSON] вартість матеріального збитку в розмірі 20 090 грн., моральну шкоду в сумі 10 000 грн., судовий збір 315 грн. 61 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 1500 грн. (а.с. 70-72). Вимоги уточненої позовної заяви мотивує тим, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], яка є донькою [PERSON] Через дії відповідачів було пошкоджено їхнє майно, чим завдано матеріальну та моральну шкоду. Також за надання правозахисної допомоги ним сплачено 1500 грн. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позов з уточненими вимогами і викладені у заявах обставини. Позивач додатково пояснив, що 27.08.2012 року залиття його квартири відбувалось зранку до обіду протягом 2-3 годин, вода стікала по стелі ванни, коридору, косяку дверей, через це піднявся паркет. Відповідач [PERSON] приводив майстра, який у ремонті не розбирався, тому не довірив йому проведення ремонту. В подальшому відповідач відмовився від погодження питання по відновленню його квартири, розмовляти не хотів. Відповідачі та представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, пояснили, що сума заявлених збитків дуже завищена та не відповідає дійсності. Відповідач [PERSON] пояснив, що в день залиття він у квартирі не знаходився, в подальшому з цього питання з ним ніхто не хотів спілкуватись. У квартирі позивача був 15.04.2013 року, бачив знятий пакет у коридорі та біля дверей, що загалом було близько 6 кв. метрів. Відповідачка [PERSON] пояснила, що вона є власником квартири [ADDRESS], в якій проживають її батько [PERSON] та сестра [PERSON], вона мешкає за іншою адресою. 27.08.2012 р. її сестра [PERSON] повідомила про залиття. В день залиття вона близько 17 год. відвідувала квартиру позивача, у якій була у коридорі, бачила мокру стелю ванної, дверний пройом ванної та 1 метр паркету в коридорі, підлога була сухою, у кімнату її не впустили, сказали, що спить дитина. Вона запропонувала привести майстра, на що їй відмовили, тоді вона дала телефон та попросила коли висохне, щоб з нею зв»язались, однак їй ніхто не телефонував. На огляд квартири їх ніхто не викликав, папір з ЖЕКу поклали під двері. Суд, вислухавши позивача, його представника, відповідачів, представника відповідача [PERSON], свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Позивач є власником квартири [ADDRESS], згідно договору купівлі-продажу квартири від 19.07.2001 р., посвідченого державним нотаріусом Шостої Київської нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 63107 (а.с. 5). Згідно Акту від 27.08.2012 р., затвердженого начальником ЖРЕО-405, залиття квартири позивача сталося 27.08.2012 р. з вище розташованої квартири [ADDRESS], причини залиття: лопнула гнучка підводка гарячого водопостачання імпортного виробництва у ванній кімнаті, яка була придбана та встановлена власними силами мешканців квартири [ADDRESS], що призвело до залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS]. При комісійному обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено сліди залиття в коридорі стеля (шпалери імпортного виробництва), паркетна підлога, ванна кімната стеля (водоемульсійне пофарбування), стіни (керамічна плитка), дверний блок (а.с. 8). Факт залиття квартири позивача відповідачами визнано, проте вони не погоджуються із обсягами залиття, визначеними у Акті, затвердженому начальником ЖРЕО -405 від 29.09.2012 року, а також не визнають заявлену ціну позову, вважаючи її суттєво завищеною, що не відповідає фактичним обставинам. Зазначений Акт від 29.09.2012 р. підписаний співробітниками ЖРЕО-405: головним інженером [PERSON], майстром техдільниці № 1 [PERSON] та майстром техдільниці № 3 [PERSON] В Акті вказані обсяги ремонтних робіт, які необхідно виконати для відновлення залитої квартири позивача (а.с. 9). Особи [PERSON] та [PERSON], за участі яких складався акт, були допитані судом у якості свідків. При цьому свідок [PERSON] засвідчила, що вона працює головним інженером ЖРЕО-405, обслуговує будинок по [ADDRESS]. Заявка про залиття квартири [ADDRESS] надійшла 27.08.2012 р. о 12 год. 45 хв. Слюсар-сантехнік [PERSON], який тоді знаходився біля будинку, о 13 год. перекрив воду. Будинок цегляний, вода витікала на вулицю. Під час залиття мешканці в квартирі [ADDRESS] були відсутні, з»явились до 17 год. Слюсар встановив, що залиття відбулось через те, що в квартирі відповідачів лопнула гнучка підводка гарячої води. Про залиття до ЖРЕО стали надходити заяви від мешканців квартир [ADDRESS], [ADDRESS], [ADDRESS]. Під час складання актів вони піднімались до квартири [ADDRESS], проте двері їм не відкрили. В день залиття у квартирі позивача було залито стіни, стеля, підлога в коридорі та на порозі кімнати, ванна, вода стікала по блоку дверей. Акти в квартиру [ADDRESS] намагалась вручити двірник, але їх отримувати відмовлялись, про це склали акт. В день повторного обстеження житла позивача їм двері квартири відповідачі не відкрили. В акт від 29.09.2012 р. було включено лише та площа, на якій був піднятий паркет. Свідок [PERSON] пояснила, що працює майстром техдільниці ЖРЕО-405, за поданою заявою мешканців квартири [ADDRESS] вона відвідувала вказану квартиру, про що склали акт, там було залито ванну кімнату, коридор, стелю, стіни та дверний блок, було мокро під паркетом, зверху вода не стояла, бо її вимочили. Через місяць вони комісійно обстежували обсяги залиття у квартирі позивача, міряли площу, тоді був здутий паркет у коридорі та в кімнаті біля дверей. Вона неодноразово ходила до квартири [ADDRESS], щоб ознайомити її мешканців з актом про залиття, двірник з бригадиром туди ходили також у вихідний день, проте двері ніхто не відкривав, тоді склали акт про те, що не має доступу у квартиру. Свідок [PERSON] засвідчив, що він працює сантехніком ЖРЕО-405, залиття в квартирі [ADDRESS] було 27.08.2012 року, тоді він проходив біля будинку і побачив по його стіні протікання води, відразу перекрив воду. Заходив у потерпілу квартиру, дочекався мешканців квартири [ADDRESS]. Під час складання акту він був присутній, проте деталей не пам»ятає. Свідок [PERSON] суду засвідчила, що у квартирі [ADDRESS], де вона мешкає, зламалась підводка трубки крану; приїхавши додому, вона побачила, що квартиру залито, також було залито ще три квартири, всім мешканцям вона з [PERSON] надавали свої телефони, проте з ними ніхто не зв»язувався. Вона в день залиття відвідувала квартиру позивача десь о 15 год. разом з [PERSON], в квартирі була лише мокра стеля у ванній кімнаті з якої капала вода, підлога була суха, в кімнату їх не впустили, пояснили, що там спали діти. Свідок [PERSON] пояснила, що квартира відповідачки знаходиться поверхом вище її квартири. 27.08.2012 року у кімнаті, ванній, туалеті та коридорі її квартири зверху полилась гаряча вода, яка стояла на підлозі, всі сусіди їй допомагали вимочувати воду, в квартирі була «парилка», тиждень не було електрики. Десь днів через сім знову стала текти вода з панелей. Вони з ЖРЕО визвали аварійку, працівники якої сказали, що треба пробити стелю, так як вода зайшла в перекриття, звідки з часом буде витікати. Так залиття у її квартирі продовжувалось ще тиждень. Власником квартири [ADDRESS] є відповідачка [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 24.12.1996 р., виданим Дніпровською районною державною адміністрацією (а.с. 62). На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов"язані забезпечувати його схоронність. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 24.01.2006 року № 45, власник квартири зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приладів та обладнання будинку. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов»язує. Власник зобов»язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Отже, суд вважає, що належним відповідачем у справі є відповідачка [PERSON], як власник квартири з якої відбулося залиття. Згідно Звіту з визначення вартості матеріального збитку завданого власнику квартири [ADDRESS], складеного оцінювачем ПП «Альянс експерт», вартість матеріального збитку, завданого власнику, станом на 12.11.2012 р. складає 19 290 грн. (а.с. 15-25). Суд не може прийняти до уваги заперечення відповідачів про те, що обсяги залиття, визначені Актом працівників ЖРЕО-405 від 29.09.2012 р. не відповідають дійсності та сума збитку, яка встановлена висновком спеціаліста є завищеною, оскільки дані пояснення будь-якими належними та допустимими доказами суду не підтверджені, в спростування розміру заявлених вимог клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи відповідачами не заявлялось. Крім того, до пояснень свідка з боку відповідачів [PERSON] суд відноситься критично, оскільки за її свідченнями у квартирі позивача вона бачила лише мокру стелю ванної кімнати, звідки капала вода, при цьому коробка дверей була суха, однак як пояснила сама відповідачка [PERSON], яка відвідувала квартиру позивача разом з вказаним свідком, біля ванної кімнати коробка дверей була волога. Крім того, свідок [PERSON] та відповідачка знаходились у квартирі [ADDRESS], як вони пояснили близько 16 год., тобто після того, як вода була перекрита, тому вода на підлозі вже була зібрана, що, враховуючи великі обсяги залиття, не виключало затікання води під паркет зі стіни ванної кімнати. Як пояснила сідок [PERSON], протікання води продовжувалось зі швів перекриття та з панелей будинку після дня залиття ще тиждень, даний свідок також підтвердила ті обставини, що в квартирі позивача паркет на підлозі зняли через те, що він піднявся. Свідки [PERSON] та [PERSON] засвідчили про те, що вони заміри, які відображені у акті від 29.09.2012 р., проводили по наявним фактичним виявленим у квартирі позивача пошкодженням у зв»язку з її залиттям, при цьому свідок [PERSON] також пояснила, що іншого залиття квартири [ADDRESS], окрім в день 27.08.2012 року, не було. Відповідно до акту від 24.12.2012 р., підписаного працівниками ЖРЕО-405 майстром техдільниці [PERSON], майстром з ремонту [PERSON] та двірником [PERSON], при неодноразовому відвідуванні квартири [ADDRESS] для ознайомлення мешканців з актами про залиття та обсяги робіт у квартирі [ADDRESS] доступу до квартири [ADDRESS] не було; при спілкування по телефону власник квартири [ADDRESS] від ознайомлення з актами відмовився (а.с. 11). Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За проведення оцінки вартості заподіяної шкоди залиттям квартири позивачем, згідно рахунку-фактури № СФ-0310 від 08.11.2012 року, сплачені кошти в сумі 800 грн., що підтверджується квитанцією № 10197360 від 13.11.2012 р. (а.с. 10). Отже, суд вважає, що з відповідачки [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню заподіяна в результаті залиття квартири майнова шкода у розмірі 19 290 грн. та витрати по оплаті послуг спеціаліста в сумі 800 грн. Згідно ст. ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Вислухавши пояснення учасників судового засідання, свідків та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що винними діями відповідачки позивачу, як власнику житла, була заподіяна моральна шкода, яка полягає в проживанні в незручних умовах, що призвело до порушення його та членів його сім"ї життєвого укладу; істотних вимушених негативних змін у їхньому житті, що також порушило нормальні життєві зв"язки, змусило позивача витрачати час на оформлення документів, складання висновку спеціаліста, звернення до юристів за правовою допомогою, до суду, та, виходячи із засад розумності та справедливості, суд приходить до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди, а саме стягнути з відповідачки на користь позивача моральну шкоду у розмірі 400 грн. Позивач також просить стягнути з відповідачів витрати на правову допомогу. При цьому суду надано копію квитанції від 11.04.2013 р. на суму 1500 грн., яка сплачена Адвокатському об»єднанню «Міжнародний адвокатський альянс» (а.с. 73). Витрати на правову допомогу - це витрати сторін та третіх осіб, які вони несуть у зв»язку з оплатою допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, котрі беруть участь у справі. Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною й особою, яка надає правову допомогу. Разом з тим, як вбачається зі змісту витягу з договору про надання правової допомоги від 10.04.2013 р., укладеного між позивачем та Адвокатським об»єднанням «Міжнародний адвокатський альянс», цим договором не обумовлено розмір оплати на правову допомогу (а.с. 57), у зв»язку з цим у стягненні коштів за вищевказаною квитанцією від 11.04.2013 р. на суму 1500 грн. слід відмовити. За заявленим клопотанням позивача його представником в судовому засіданні був адвокат [PERSON], з яким [PERSON] уклав договір про надання правової допомоги від 03.06.2013 р. (а.с. 78-81). Відповідно до пункту 3.2 вказаного договору, розмір гонорару адвоката за прийняття участі в одному судовому засіданні в Дніпровському районному суді м. Києва при розгляді справи № 755237813ц за позовом клієнта про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиття квартири, з урахуванням підготовки до участі в засіданні та складання процесуальних документів становить 500 грн. (а.с. 79). Суду надані видані адвокатом [PERSON] квитанції до прибуткового касового ордеру від 03.06.2013 р. на суму 500 грн., від 07.06.2013 р. на суму 200 грн., від 03.07.2013 р. на суму 500 грн. та від 19.07.2013 р. на суму 500 грн. (а.с. 85, 116, 117, 125). Адвокат [PERSON] представляв інтереси позивача в судових засіданнях, які відбувались 03.06.2013 р. тривалістю 2 год. 11 хв., 03.07.2013 р. тривалістю 2 год. 26 хв. та 19.07.2013 р. тривалістю 41 хв., отже загалом час судових засідань за участі представника позивача [PERSON] складає 5 год. 18 хв. Враховуючи положення ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах та адміністративних справах» та беручи до уваги Закон України «Про Державний бюджет України на 2013 рік», яким з 01.01.2013 р. по 30.11.2013 р. мінімальний розмір заробітної плати визначено в сумі 1147 грн., розмір компенсації витрат на правову допомогу за 1 годину участі особи, яка надавала правову допомогу, не може перевищувати 458 грн. 80 коп. Отже, з урахуванням умов договору про надання правової допомоги від 03.06.2013 р. та дат проведення судових засідань, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню сплачені позивачем витрати на правову допомогу на загальну суму 1500 грн., що не перевищує граничного розміру компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах (квитанції від 03.06.2013 р., від 03.07.2013 р. та 19.07.2013 р. по 500 грн. кожна). У стягненні коштів 200 грн. за квитанцією від 07.06.2013 р. слід відмовити, так як дана оплата не відповідає умовам договору про надання правової допомоги. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, із відповідачки на користь позивача також підлягає стягненню сплачений останнім в дохід держави судовий збір в сумі 315 грн. 60 коп. який включає судовий збір в частині вимог про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 200 грн. 90 коп. та 114 грн. 70 коп. в частині моральної шкоди.

Outcome: partial