Jurisdiction: civil
Date: 2013-07-15 00:00:00

В листопаді 2012 року [PERSON] звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до Другої Київської державної нотаріальної контори, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON]. За заявою позивача від 02.07.2013 року відповідача Другу Київську державну нотаріальну контору замінено на відповідача Головного управління юстиції в м. Києві. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що [INFO] помер її батько - [PERSON], заповіту після смерті останнього складено не було. У відповідності до ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги за законом. [PERSON] було відомо, що у власності її батька перебуває дві ощадні книжки в Ощадбанку України, однак, у встановлений законом строк, зокрема, шестимісячний термін, остання не зверталась до нотаріусу із заявою про прийняття спадщини, в зв'язку з неможливістю відшукання зазначених ощадних книжок. Разом з тим, оскільки вказані ощадні книжки позивачем знайдено 30.10.2012 року, [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте, в зв'язку з тим, що позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, останній відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії. В судове засідання позивач не з'явилася, звернулась до суду із заявою, в якій просить розглядати справу за її відсутності, підтримує позовні вимоги в повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Представник Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, про день, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи до суду не направляв. Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визначені неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає за можливе на підставі ст. ст. 224-226 ЦПК України за згодою позивача провести заочний розгляд даної справи без участі відповідача. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Під час судового розгляду встановлено, що позивач [PERSON], [INFO], є дочкою [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 29.12.1950 року. [INFO] у віці 82 роки помер батько позивача [PERSON] - [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 19.11.2011 року. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з матеріалів справи, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з двох ощадних книжок № [NUMBER], [NUMBER]. Водночас, в зв'язку з неможливістю відшукання позивачем вказаних ощадних книжок, оскільки місцезнаходження останніх [PERSON] не було відомо, позивач не зверталась з відповідною заявою для прийняття спадщини. Необхідно також зазначити, що згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №34261307 від 13.06.2013 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини неможливим. Згідно роз'яснень викладених в абзаці 6 пункту 24 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 30 жовтня 2012 року [PERSON] звернулась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька останньої [PERSON], [INFO], який помер [INFO]. Довідкою №3512 від 30.10.2012 року за підписом Державного нотаріуса Абісової Т.Ф. - позивачу [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку для прийняття спадщини. Строк звернення [PERSON] з відповідною заявою про прийняття спадщини, передбачений 1270 ЦК України, пропущено позивачем в зв'язку з неможливістю відшукання ощадних книжок № [NUMBER], [NUMBER], які є спадщиною, що відкрилася після смерті [PERSON], оскільки місце знаходження останніх [PERSON] не було відомо. Оцінивши встановлені вище обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог [PERSON], оскільки наведені і підтверджені під час судового розгляду причини пропуску строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, є поважними. За таких обставин позивачу необхідно встановити додатковий строк необхідний для подання нею заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved