Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-21 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА В своєму позові ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" просило суд витребувати з чужого незаконного володіння шляхом виключення відповідних записів про реєстрацію права власності з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та передачі у володіння, користування та розпорядження ОСББ «Дніпровське» від [PERSON] - підвального технічного приміщення : №15А загальною площею 145,3 кв.м та №15(цокольні підвальні приміщення) загальною площею 137,4 кв.м. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА Свої вимоги позивач мотивував тим, що житловий будинок [ADDRESS] був збудований ПП «Укртехнопром» із залученням інвестиційних коштів фізичних осіб. Без відома співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] ПП «Укртехнопром» було передано в іпотеку ПАТ «Автокразбанк» підвальні(технічні) приміщення. В подальшому ПАТ «Автокразбанк» було відчужено підвальні приміщення [PERSON] , який в свою чергу відчужив їх [PERSON] .. Вважає, що нерухоме майно повинно бути повернуто ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ", оскільки є допоміжними приміщеннями, призначенням яких є забезпечення життєдіяльності будинку(його співвласників). В судове засідання позивач не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА Відповідач надіслав суду відзив, в якому зазначив, що проти задоволення позову заперечує. [PERSON] вказала, що на даний час є власником частини спірних підвальних приміщень площею 145,3 кв.м літ. [ADDRESS] в буд. [ADDRESS] . Зазначила, що позивач не наводить жодного доказу щодо наявності у спірному приміщенні обладнання, необхідного для експлуатації самого житлового будинку чи його призначення для забезпечення такої експлуатації чи обслуговування. Вказала, що за час володіння нею нежитловим приміщенням від позивача не надходили вимоги про надання доступу до вказаного приміщення. Вважає, що наданий позивачем висновок експерта є неналежним доказом, оскільки він не містить даних, що експерт попереджений(обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Із тексту висновку неможливо зрозуміти на підставі чого експерт дійшов висновку, що спірне приміщення належить до допоміжних. Як власник майна, вона несе усі витрати по його утриманню. Вважає, що вона є добросовісним набувачем і від неї майно не може бути витребувано. Звертала увагу на пропуск позивачем позовної давності. В судовому засіданні представник відповідача, адвокат Гонтар В.М., проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві. Вказав, що позивачем не було подано доказів, які б свідчили про те, що спірне майно колись належало ОСББ «Дніпровське». Зазначив, що [PERSON] набула право власності за цивільно-правовою угодою і є добросовісним набувачем майна. Звертав увагу, що ОСББ «Дніпровське», як юридична особа, зареєстроване 04.11.11 і з цього часу позивач мав довідатись про порушення своїх прав, однак із позовом звернувся майже через 8 років. ПОЗИЦІЯ ТРЕТІХ ОСІБ Третя особа пояснень до суду не надіслала. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ 22 травня 2020 року закрито підготовче провадження. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ На підставі свідоцтва про право власності, [NUMBER] , 15.06.2010 за ПП "Укртехнопром" було зареєстровано право власності на адміністративне приміщення [ADDRESS] , Загальна площа (кв.м): 419,7(а.с.59) Вказане свідоцтво було видано на підставі рішення виконавчого комітету Кременчуцької міської ради від 19.03.2010 №210 «Про затвердження змін до акта розподілу квартир та вбудованих адміністративних приміщень на першому та в частинні підвального поверху, затвердженого рішенням виконкому міської ради від 30.12.2009 №975 «Про затвердження акта розподілу квартир та вбудованих адміністративних приміщень на першому та в частині підвального поверху у 14-квартирному житловому будинку [ADDRESS] »(а.с.55-57) 30.12.2011 на підставі іпотечного договору ВКЕ № 271453, посвідченого 15.02.2008 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ліньковою Ю.Л. за р.№ 543, за ПАТ «АВТОКРАЗБАНК» було зареєстровано право власності на адміністративне приміщення №15, розташоване за адресою: [ADDRESS] , Загальна площа (кв.м): 419,7. 16.11.2011 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було зареєстровано ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ", місцезнаходження юридичної особи: Полтавська обл., місто Кременчук, вулиця 1905 року, будинок 1-А. 26.12.2018 за ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" було зареєстровано право власності на допоміжні підвальні приміщення № 16, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1736719553104, Загальна площа (кв.м): 212.5. [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: НМХ 878194, НМХ 878195 за р. № 4979, від 29.12.2017, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А. Г. є власником технічного приміщення №15А реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1101940253104, загальна площа (кв.м): 139.7. НОРМИ ПРАВА Відповідно до ч. 1 ст. 316, ч.1,2 ст.317 ЦК України право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За ч.ч. 1,2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно до ст. 321, 328 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. В статтях 386 - 388 ЦК України визначено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. ОЦІНКА СУДУ Так, звертаючись до суду із позовом ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" вказує на те, що його порушене право власності на нерухоме майно підлягає захисту шляхом його витребування від недобросовісного володільця - [PERSON] .. На переконання суду, для застосування положень ст.387 ЦК України необхідно знайти відповідь на такі питання: 1.Чи є нерухоме майно, яким володіє [PERSON] допоміжним приміщенням; 2.Власником якого саме нерухомого майна було ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ"; 3.Чи набувало ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" право власності на нерухоме майно, яким на даний час володіє [PERSON] . 4.Чи є [PERSON] недобросовісним володільцем; Щодо першого питання, а саме: «Чи є нерухоме майно, яким володіє [PERSON] допоміжним приміщенням». Велика Палата Верховного Суду в постанові від 23 жовтня 2019 року в справі № 598/175/15-ц зазначила наступне: «Для розмежування допоміжних приміщень багатоквартирного жилого будинку, які призначені для забезпечення його експлуатації та побутового обслуговування мешканців будинку і входять до житлового фонду, та нежилих приміщень, які призначені для торговельних, побутових та інших потреб непромислового характеру і є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, до житлового фонду не входять, слід виходити як з місця їхнього розташування, так і із загальної характеристики сукупності властивостей таких приміщень, зокрема способу і порядку їх використання.» Так, на підтвердження своїх доводів про те, що майно, яке перебуває у власності [PERSON] є допоміжним приміщенням, позивачем надано суду висновок експерта №13-19 від 12.03.2019, в якому експертом зазначено, що підвальні приміщення житлового будинку, розташованого в [ADDRESS] належать до допоміжних, призначених для обслуговування житлового будинку та для його експлуатації. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 01 квітня 2020 року по справі 676/90/17-ц зазначив наступне: «Згідно частини шостої статті 106 ЦПК України експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Частина п`ята вказаної статті передбачає, що у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Проте, у висновку експертного дослідження за результатами проведення економічного дослідження від 12 березня 2018 року № 1/18-11.1 не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Попередження судового експерта про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків за статтею 385 КК України (а.с. 174 (зворот), т. 4) не є попередженням про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Статтею 78 ЦПК України визначено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Будь-яких клопотань щодо призначення експертизи судом позивачем у судах попередніх інстанцій не заявлялось. Ураховуючи те, що висновок експерта не є належним та допустимим доказом, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем не було доведено обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, а тому правомірно відмовив [PERSON] у задоволенні позову.» Суд погоджується із доводами представника відповідача про те, що в наданому позивачем висновку експерта 13-19 відсутні відомості про те, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Крім того, вказаний висновок не містить відомостей про те, що він підготовлений для подання до суду. Отже, суд дійшов висновку про те, що вказаний доказ одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Клопотань про призначення судової будівельно-технічної експертизи позивачем заявлено не було. Інших доказів, які б підтверджували те, що нежиле нерухоме майно, власником якого є [PERSON] є допоміжним приміщенням суду надано не було. Отже, суд дійшов висновку про те, що позивачем не було доведено те, що нерухоме майно, власником якого є [PERSON] є допоміжним приміщенням. Питання 2 та 3 суд вважає за доцільне розглянути спільно. Так, з матеріалів справи, зокрема з рішень виконкому міської ради від 30.12.2009 №975 «Про затвердження акта розподілу квартир та вбудованих адміністративних приміщень на першому та в частині підвального поверху у 14-квартирному житловому будинку [ADDRESS] » вбачається, що житловий будинок був побудований за рахунок як фізичних так і юридичних осіб, у зв`язку із чим виникла необхідність у розподілі квартир та нежитлових приміщень. Право власності на адміністративне приміщення [ADDRESS] , Загальна площа (кв.м): 419,7 на підставі вказаних рішень було зареєстровано за юридичною особою - ПП «Укртехнопром» та в подальшому за ПАТ «АВТОКРАЗБАНК». Натомість окремим співвласникам багатоквартирного будинку: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були виділені житлові приміщення - квартири. Суд погоджується із доводами представника відповідача про те, що позивачем не було надано доказів того, що він був власником нежитлових приміщень. Суд відзначає, що відповідно до ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласниками багатоквартирного будинку є як власники квартир, так нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Майно об`єднання утворюється з: майна, переданого йому співвласниками у власність; одержаних доходів; іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом. Майно, придбане об`єднанням за рахунок внесків та платежів співвласників, є їхньою спільною власністю. Суд наголошує на тому, що позивачем не було надано доказів, які б свідчили, що за умовами договорів про залучення коштів інвесторів, нежитлові приміщення повинні були бути передані у власність лише інвесторів. Також суд враховує те, що розподіл приміщень та передача в іпотеку нежитлових приміщень відбулось до створення та реєстрації, як юридичної особи ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ". За таких обставин, приймаючи до уваги те, що наявні в справі докази підтверджують те, що право власності на адміністративне приміщення [ADDRESS] , Загальна площа (кв.м): 419, було зареєстровано першочергово за ПП «"Укртехнопром», відсутність відомостей про оскарження правомірності передачі майна в іпотеку та його подальше відчуження, суд дійшов висновку про те, що позивачем не було доведено те, що ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" є власником нежитлового приміщення [ADDRESS] . Щодо питання чи є [PERSON] недобросовісним володільцем, суд відзначає наступне. За змістом Цивільного кодексу України недобросовісним набувачем визнається особа, яка знала або могла знати, що вона володіє майном незаконно. В свою чергу незаконне володіння полягає у відсутності правових підстав для набуття майна. Відповідно до юридичної практики володіння майном є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; На переконання суду, позивачем не було доведено те, що в момент набуття права власності [PERSON] знала або могла знати про відсутність у неї підстав для набуття у власність майна. Тобто, суд вважає, що позивачем не доведено те, що [PERSON] є недобросовісним володільцем. Крім того, під час розгляду справи судом не було встановлено обставин, які б перешкоджали відповідачу набути майно у власність за відплатним договором. Додатково суд вважає за необхідне відзначити, що згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно [PERSON] є власником технічного приміщення №15А реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1101940253104, загальна площа (кв.м): 139.7. Відомостей про реєстрацію за відповідачем права власності на об`єкти нерухомого майна - підвальне технічне приміщення літ. №15А загальною площею 145,3 кв.м та №15(цокольні підвальні приміщення) загальною площею 137,4 кв.м відсутні в реєстрі. Відтак, підсумовуючи викладені судом висновки, слід вказати, що позивачем не було доведено те, що нерухоме майно, власником якого є [PERSON] є допоміжним приміщенням, як не доведено і те, що ОСББ «Дніпровське» є власником технічних приміщень, а також те, що [PERSON] є недобросовісним володільцем. Відтак, суд вважає, що позов ОСББ "ДНІПРОВСЬКЕ" не підлягає задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати суд покладає на позивача.

Outcome: dismissed