Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-21 00:00:00

Позивач звернулася до Городнянського районного суду Чернігівської області з позовом до відповідача та просила встановити факт, що померлий [INFO] [PERSON] є її рідним дядьком та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її рідного дядька - [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. По суті позовні вимоги обґрунтовуються тим, що [INFO] помер [PERSON] . Інші спадкоємці його спадщину не прийняли. Розшук документів на підтвердження родинних відносин зайняв багато часу. Зазначені обставини стали причиною того, що позивач пропустила строк, визначений для прийняття спадщини. При зверненні до нотаріуса з питання оформлення спадщини, позивачу було роз`яснено, що вона пропустила строк, визначений для прийняття спадщини. Крім того, по батькові спадкодавця та її матері у документах мають різне написання, що змусило її підтверджувати родинні відносини у судовому порядку. Ухвалою судді від 29 липня 2021 року прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Позивач у судовому засіданні вимоги позову підтримала і просила позов задовольнити. Представник відповідача -Городнянської міської ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву від 27.08.2021 № 03-09/1135 про розгляд справи у його відсутності, проти позову не заперечує (а.с.25). Визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Відповідно до вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Третя особа - приватний нотаріус Чернігівського районного нотаріального округу Чернігівської області Сова В.Ф. в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду справи була повідомлена належним чином. Згідно положень ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Участь у судових засіданнях є правом особи, яка бере участь у справі і ця особа зобов"язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов"язки, що закріплено в статті 43 ЦПК України. Дослідивши усі наявні матеріали справи, встановивши наявність обставин, якими обґрунтовуються вимоги, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] у віці 79 років помер [PERSON] , про що у Книзі реєстрації смертей 09.02.2010 зроблено відповідний актовий запис за № 01 виконкомом Деревинської сільської ради Городнянського району Чернігівської області. Відповідно до дослідженого в судовому засіданні свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.7) встановлено, що позивач народилась [INFO] , її матір"ю записана російською мовою „ [PERSON] ". Позивач після реєстрації 02.03.1991 шлюбу з [PERSON] , змінила дошлюбне прізвище „ [PERSON] " на „ [PERSON] ". А її матір - [PERSON] після реєстрації 10.03.1984 шлюбу з [PERSON] змінила дошлюбне прізвище „ [PERSON] " на „ [PERSON] ". Свідоцтво про народження [PERSON] втрачено. Згідно повідомлення Державного архіву Чернігівської області від 19.07.2021 № В-1634; В-1635 книги реєстрації первинних актових записів про народження по селу Деревини Городнянського району Чернігівської області за 1930-1932 роки на зберігання не надходили (а.с.12). У свідоцтві про народження матері позивача (а.с.9), її батьками записані російською мовою: „ [PERSON] та [PERSON] ". Свідок [PERSON] у суді засвідчила, що вона та її брат [PERSON] походили від одних батьків. Пізніше у різних документах стали по різному вказувати по батькові брата і сестри: „ [PERSON] " та „ [PERSON] ". Свідок [PERSON] однозначно засвідчив, що як односелець знав [PERSON] та [PERSON] як сестру і брата. Їх спільними батьками були: [PERSON] та [PERSON] . Провівши аналіз вищевказаних документів у їх сукупності, зіставивши їх з показаннями свідків, суд дійшов однозначного висновку, що померлий померлий [INFO] [PERSON] був рідним дядьком заявнику - [PERSON] , [INFO] по лінії її матері. Таким чином, встановлення факту родинних відносин безпосередньо породжує для позивача юридичні наслідки - наслідки оформлення спадкового права. Наведене свідчить, що позивач є спадкоємцем за законом п"ятої черги спадкування. Спадкоємці попередніх черг до нотаріальних органів не звертались. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 6681123 від 01.10.2021 року, що надана приватним нотаріусом Чернігівського районного нотаріального округу Чернігівської області Совою В.Ф. встановлено, що спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] нотаріальними органами не формувалась (а.с.35). Згідно вимог ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про можливість задоволення позовних вимог, суд досліджує поважність причини пропуску встановленого Законом строку. Суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення встановлених Законом дій. Обговорюючи причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, враховуючи факт відсутності доказів, що спростовують твердження позивача, приймаючи до уваги визнання позову відповідачем, прийшов до висновку, що дійсно пропуск строку допущений з поважної причини, а тому інтереси позивача підлягають судовому захисту. На підставі викладеного,

Outcome: approved