Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-16 00:00:00

Позивач [PERSON] у січні 2015 року звернувся до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу (далі- ЖБК) "Мир" про відшкодування збитків, завданих підтопленням квартири. В обґрунтування позовних вимог вказує про те, що він є власником квартири [ADDRESS]. Його квартира знаходиться на 9 поверсі. 18 жовтня 2012 року при пробних запусках системи опалення будинку стався витік води через несправні згони на мережах теплопостачання будинку, що знаходиться на технічному поверсі споруди. Суміш води з неприємним запахом екскрементів голубів, які живуть на технічному поверсі проникла та пошкодила стіни кухні, коридору, жилої кімнати, стелі. Були також пошкодження віконні тюль та гардини, килим на підлозі. Відповідно до кошторису, складеному ТОВ "Будінвеста" вартість ремонту квартири становить 3294 грн, вартість пошкоджених та непридатних для експлуатації гардин становить 450 грн, вартість штор 312 грн, вартість килиму 1500 грн. Відповідач добровільно відшкодувати завдану йому шкоду відмовляється. Крім того, підтоплення та пошкодження квартири привело до душевних страждань позивача. Фактично, через неприємні запахи позивач не має можливості нормально проживати в квартирі, небезпечно користуватися електромережею через замикання підтопленої електропроводки. Завдану йому моральну шкоду оцінює в 2000 грн. У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві та просили стягти з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 5556 грн та 2000 грн моральних збитків, витрати по сплаті судового збору 243,60 грн, 1160 грн сплачених за розрахунок вартості виконаних робіт та 2550 грн вартості юридичної допомоги. Представники відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, посилаючись на те, що дійсно з вини відповідача стався витік води через мережу теплопостачання, внаслідок чого була залита квартира позивача. Проте, наслідки залиття квартири позивача були б не такі, якби він був вдома і своєчасно виявив несправність опалювальної системи. Факт залиття був ним виявлений лише через місяць, оскільки позивач у вказаній квартирі не проживає. Представник відповідача вважає, що розмір заподіяних збитків позивачу становлять 300 грн, які і були перераховані на його особистий рахунок у кооперативі. Розмір заподіяної йому шкоди позивач не довів, наданий ним локальний кошторис не є належним доказом вартості ремонтних робіт, оскільки роботи фактично не були виконані та спеціаліст, який складав його, не проводив огляду квартири та обміру необхідних показників для встановлення обсягу робіт, які необхідно провести. Сам кошторис не відповідає вимогам чинного законодавства та містить необґрунтовані показники. Сенсу призначати судову будівельно-технічну експертизи для визначення розміру шкоди не вбачає, оскільки експерт не зможе встановити дійсну вартість матеріального збитку, завданого позивачу у зв'язку з тим, що на даний час той провів власними силами дрібний ремонт квартири, заклеївши шпалерами пошкоджені стіни. Не згідний відповідач також відшкодувати позивачу вартість штор, тюлі та килиму, оскільки позивач надав товарні чеки на придбання нових речей, не обґрунтувавши неможливість їх подальшого використання без проведення прання та чистки, крім того їх вартість у чеках вказана без урахування ступеню зносу пошкоджених речей. Суд, заслухавши пояснення позивача,представників позивача та відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом 18 жовтня 2012 року при пробних запусках системи опалення будинку стався витік води через несправні згони на мережах теплопостачання будинку, що знаходиться на технічному поверсі будинку по [ADDRESS]. Внаслідок цього відбулося залиття квартири [ADDRESS] та власником якої є [PERSON] (а.с.5-7 справи №544/953/14-ц). Система теплопостачання будинку перебуває на балансі та обслуговується ЖБК "Мир" (а.с.36 справи №544/953/14-ц). Згідно акту комісії Пирятинської міської ради від 11.12.2012 року при огляді квартири [ADDRESS] виявлено сліди замокання чорного кольору в кухні, коридорі - на шпалерах; особливо значні - в кімнаті на шпалерах стелі, стін, з-під електророзеток, пошкоджена віконна штора, килим на підлозі. При цьому вказаною комісією було зазначено, що замокання сталося 18 жовтня 2012 року при пробних запусках системи опалення будинку в результаті витоку води через несправні згони на мережах теплопостачання будинку, що знаходиться на технічному поверсі споруди. Також суміш води із слідами життєдіяльності птахів, які живуть на технічному поверсі, потрапила до квартири позивача (а.с. 8 справи №544/953/14-ц ). Таким чином, суд вважає встановленим, що квартира позивача була затоплена з вини відповідача і в зв'язку з цим потребувала ремонту. Відповідно до ч. 3 ст. 386 Цивільного кодексу (далі- ЦК) України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Позивач зазначає, що внаслідок залиття йому спричинена матеріальна шкода в розмірі 5556 грн., а саме: 3294 грн - вартість відновлювального ремонту квартири, вартість пошкоджених та непридатних для експлуатації тюлевих гардин становить 450 грн, вартість штор 312 грн, вартість килиму 1500 грн. (а.с.4-8, а.с.21-23 справи №544/953/14-ц ). Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно зі статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Факт залиття квартири [ADDRESS] та спричинення цим позивачеві збитків сторонами не заперечується. Статтею 1192 цього Кодексу визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження вартості відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] позивач надав локальний кошторис № 2-1-1, складений ТОВ "Будінвеста" в поточних цінах станом на 4 березня 2014 року, за яким вартість відновлювального ремонту вказаної квартири складає 3294 грн, з яких вартість матеріалів 338 грн, заробітна плата 1275 грн, загальновиробничі витрати 929 грн, кошторисний прибуток 203 грн, податок на додану вартість 549 грн (а.с.6-8). У судовому засіданні допитаний як свідок директор ТОВ "Будінвеста" [PERSON] пояснив, що вказане підприємство має ліцензію на проведення будівельних та ремонтних робіт, кошторис був складений за результатами проведеного огляду квартири позивача, на стінах та стелі якої виявлені сліди замокання. На момент огляду ремонт у приміщенні не був проведений. Кошторис складався на підставі проведених замірів, показники яких занесені до ліцензованої комп'ютерної програми розрахунку вартості будівельних та ремонтних робіт, якою користується підприємство у своїй діяльності. Матеріали справи не містять інших розрахунків на підтвердження вартості відновлювального ремонту квартири позивача. Відповідачем не спростована вартість ремонту, яка визначена вказаним кошторисом. Не погоджуючись з вказаним розрахунком заподіяного матеріального збитку відповідач відмовився від проведення будівельно-технічної експертизи, пояснивши, що її проведення не є доцільним, оскільки позивач частково провів ремонті ремонти у квартирі після її залиття. Надання позивачем вказаного кошторису як доказу на підтвердження позовних вимог в частині відшкодування вартості відновлювального ремонту квартири, не суперечить вимогам ст.ст. 57, 212 ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст.64 цього Кодексу письмовими доказами є будь-які документи: акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяг із них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Таким чином, враховуючи, що позивач на підтвердження позовних вимог про розмір шкоди (відшкодування вартості відновлювального ремонту) надав письмовий доказ у формі локального кошторису, а відповідач заперечуючи проти цього розміру, і після виконання судом вимог ч.4 ст.10 ЦПК України не надав ніяких доказів на підтвердження своїх заперечень, суд відповідно до вимог ст.ст.212, 213 ЦПК України ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів та приходить до висновку про часткове задоволення позову в цій частині вимог виходячи з наступного. Згідно із наданим кошторисом до вартості відновлювального ремонту були включені загальновиробничі витрати у розмірі 929 грн, кошторисний прибуток 203 грн, податок на додану вартість 549 грн. Загальновиробничі витрати не можуть бути покладені на відповідача, оскільки не є прямою дійсною шкодою, завданою позивачу, так як фактично ремонті роботи у квартирі не були проведені та доказів того, що позивач уклав з даним підприємством договір на їх проведення надано на було. З указаних підстав не підлягають також задоволенню вимоги про стягнення вартості ремонтно-відновлювальних робіт з урахуванням податку на додану вартість, кошторисного прибутку. Позивач не надав доказів про те, що особа, яка проводитиме виконання будівельних робіт є платником податку на додану вартість та не встановлено, яким чином будуть придбані необхідні будівельні матеріали. Визначаючи розмір відшкодування позивачу матеріальної шкоди, суд враховує вищевказані обставини і вважає за необхідне стягнути тільки прямі затрати на ремонт квартири у вигляді вартості матеріалів в сумі 358 грн. та оплати праці за виконання необхідних робіт по ремонту в сумі 1275 грн, без врахування загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку та податку на додану вартість, задовольнивши вимоги [PERSON] в цій частині частково. При стягнення вказаної суми заподіяних збитків, судом також враховується, що відповідач частково відшкодував позивачу витрати на придбання будівельних матеріалів в сумі 300 грн за рішенням правління ЖБК "Мир" шляхом їх зарахування на його особовий рахунок в рахунок сплати за послуги (а.с.38-40 справи №544/953/14-ц а.с.8), тому до стягнення підлягає на користь позивача 1313 грн. Відповідно до статті 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно зі статтею 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі статтею 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У судовому засіданні встановлено, що експертиза іншого майна, про відшкодування вартості якого позивався [PERSON], не провадилася та інших, окрім поданих до суду доказів, сторона позивача немає. Дослідивши решту поданих позивачем доказів, зокрема товарні чеки на килим, тюль і гардини, суд встановив, що вони не дають підстав для безспірного висновку про пошкодження цього майна позивача саме внаслідок затоплення його квартири, про відсутність можливості його відновлення шляхом ремонту, хімчистки та не свідчать про реальні витрати позивача й приходить до висновку, що ці докази у розумінні ст.ст.58-59 ЦПК України, не є належними та допустимими. Крім того, в матеріалах справи міститься акт роботи комісії Пирятинської міської ради щодо обстеження квартири позивача [PERSON] на факт виконання робіт після наслідків затоплення його квартири від 24.07.2014 (а.с.66 справа№544/953/14-ц ), з якого вбачається, що на час роботи комісії килим, штора та тюль знаходилися в задовільному стані (відсутні плями та пошкодження від наслідків замокання, яке сталося 17.12.2012 ). Тому в частині вимог позивача про відшкодування вартості пошкоджених килима, тюлі та штор, слід відмовити. Позивач зазначав, що відповідач на його звернення протягом двох років добровільно відшкодувати завдану позивачу затопленням належної йому квартири шкоду, відмовився. Оскільки у зв'язку з наявністю вини відповідача, позивачу було завдано шкоди пошкодженням належного йому майна, при цьому на підтвердження завданої шкоди позивач дійсно був змушений звернутись до спеціальної організації та сплати за послуги останньої 1160 грн., що підтверджується копією квитанції (а.с. 20 справа№544/953/14-ц). За таких обставин кошти у сумі 1160 грн. є збитками у розумінні ст. 22 ЦК України, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права і підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до положень ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати зокрема у порушенні права власності та при настанні інших негативних наслідків За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Враховуючи, що душевні страждання позивача, завдані йому пошкодженням належного майна та негативними наслідками залиття стін квартири у вигляді стійкого неприємного запаху, що підтвердив у судовому засіданні свідок [PERSON], є підставою для стягнення моральної шкоди, суд вважає законними вимоги про стягнення завданої моральної шкоди, однак враховуючи принципи розумності, справедливості та співмірності, а також глибину пережитих душевних страждань, суд вважає за необхідне зменшити розмір заявленої до стягнення моральної шкоди і вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 500 грн. Згідно ст. 88 ЦПК України, якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Згідно із ч.1 ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Оскільки позивач просив стягнути з відповідача суму завданих збитків у розмірі 8716 грн., однак йому присуджено лише 2973 грн., що становить 34,11 % від вказаної суми позовних вимог, на користь позивача необхідно стягнути 869,80 грн. судових витрат на правову допомогу (2550х34,11/100), а на користь відповідача ЖБК "Мир" необхідно стягнути 1647,50 грн витрат на правову допомогу (2500х65,9/100), пропорційно до 65,9 % частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Також стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сплачений судовий збір у сумі 243 (двісті сорок три) грн 60 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial