Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-07 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позиція позивача. [PERSON] звернувся до Красноградського районного суду Харківської області з позовною заявою до АТ "Укргазвидобування" в особі філії БУ "Укрбургаз" про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. \~ \~ \~ \~В обґрунтування вимог позивач [PERSON] зазначив, що працює на посаді старшого інженера сектору вишкобудування БУ "Укрбургаз" АТ "Укргазвидобування". Наказом в.о. директора БУ "Укрбургаз" Сушинського І.І. №1249 від 24.12.2020 року йому було оголошено догану за не об`єктивне відображення кількості предмету закупівлі в заявці на закупівлю товарів, чим порушив вимоги 3.1.1. Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ "Укргазвидобування" під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвидобування» від 17.04.2020 №268, п. 1.4., п. 2.10 та п. 2.11 посадової інструкції старшого інженера сектору вишкобудування БУ «Укрбургаз», яка затверджена директором БУ «Укрбургаз» від 05.05.2020 року. \~ \~ \~ \~З винесеним наказом він не згоден, посилаючись на те, що факт порушення ним трудової дисципліни належним чином не доведено. Вказує, що відповідно до п. 3.5. положення про сектор вишкобудування ФБУ «Укрбургаз» АТ «Укргазвидобування» до функцій сектору в якому він працює відноситься складання заявок на закупівлю інструменту, матеріалів і обладнання для потреб вишкобудування. Організація матеріально-технічного забезпечення об`єктів вишкобудування Управління, що будуються. Цей пункт дублюється в посадовій інструкції начальника сектору вишкобудування ФБУ «Укрбургаз» АТ «Укргазвидобування». Для забезпечення безперебійної роботи цеху вишкобудування сектором вишкобудування було складено заявку на закупівлю труби профільної різного розміру для потреб вишкобудування. Спочатку необхідну кількість до закупівлі труби профільної готував безпосередньо менеджер з вишкобудування [PERSON] , який підписав заявку на закупівлю разом з ним. Тобто він готував заявку з уже наданою йому менеджером з вишкобудування [PERSON] потребою труби профільної. Тому заявка підписана кожним з них. Під час засідання члени Тендерного комітету встановили, що при формуванні заявки сектором вишкобудування не було проаналізовано фактичні залишки профільної труби на складах, що призвело до необ`єктивного відображення кількості предмету закупівлі, що є порушенням пункту 3.1.1. Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ "Укргазвидобування" під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвидобування» від 17.04.2020 №268. Члени Тендерного комітету філії БУ «Укрбургаз» на засіданні 23.12.2020 року погодились із уточненою заявкою та затвердили тендерну документацію саме із урахуванням залишку профільної труби на складах БУ «Укрбургаз», про що зазначалось і у першій заявці. А наступного дня з`явився наказ в.о. директора філії БУ «Укргазвидобування» Сушинського І.І. від 24.12.2020 №1249 про притягнення його до адміністративної відповідальності. Відповідно до пункту 3.1.1 Регламенту взаємодії структурних підрозділів відповідальність за оформлення заявок лежить на начальнику сектора вишкобудування, посада якого вже була скорочена, а тому обов`язки керівника виконує менеджер з вишкобудування [PERSON] . До його посадових обов`язків зміни внесені не були, тому він не може нести відповідальність за порушення пункту 3.1.1. Регламенту. Саме менеджер з вишкобудування [PERSON] був тією відповідальною особою, яка безпосередньо підготувала потребу труби профільної і підписала разом з ним заявку на закупівлю матеріалів для потреб вишкобудування. Щодо порушення п. 2.10 та 2.11 посадової інструкції зазначає, що вказані пункти не мають нічого спільного із заявками на закупівлю, в них йдеться про оформлення замовлень на відпуск матеріалів та контроль розподілу матеріалів для забезпечення вишкомонтажних робіт. Дану роботу він виконує вчасно та якісно. Крім того зазначає про порушення положень ст. 148 КЗпП України, яка визначає строк для застосування дисциплінарного стягнення в один місяць, оскільки його проступок, на думку відповідача було виявлено саме 17.11.2020 року, про що свідчить протокол №100 засідання Тендерного комітету, де був присутній заступник директора з питань безпеки філії БУ «Укрбургаз» Андрущенко І.М., а наказ №1249 видано і зареєстровано лише 24.12.2020 року, тобто після спливу встановленого місячного строку. З вищевикладених підстав [PERSON] просить визнати незаконним та скасувати наказ в.о. директора БУ "Укрбургаз" Сушинського І.І. №1259 від 24.12.2020 року. Рух справи в суді. Ухвалою від 23.03.2021 року відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. Заяви учасників процесу по суті справи та клопотання. Від представника відповідача АТ «Укргазвидобування» - адвоката Лозової Н.В. до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому позов не визнала з наступних підстав. Посадовою інструкцією старшого інженера сектору вишкобудування Філії Бурове управління «Укрбургаз» AT «Укргазвидобування», затв. директором БУ «Укрбургаз» 05.05.2020, (далі - Посадова інструкція), доведеною позивачу під підпис 21.05.2020, передбачено, що позивач у своїй діяльності керується серед іншого наказами AT «Укргазвидобування» (п.1.4) та несе відповідальність за неналежне виконання своїх посадових обов`язків, передбачених даною посадовою інструкцією (п. 4.1). 27.10.2020 позивачем, як безпосереднім виконавцем, підписано Заявку на закупівлю товарів №262/017 SAP №20031669 (далі - Заявка). У Заявці зазначено труби, які планував закупити підрозділ, де працював позивач, для будівництва каркасів укриття насосного блоку, вишко-лебідочного та силового блоків бурових установок. Наведені у Заявці метри труби (4716 м.п.) не відповідали потребі, заявленій менеджером з вишкобудування філії [PERSON] , тому, відразу вбачалась завищена кількість труби вказана у Заявці, підписаній позивачем. Вказана Заявка з додатками розглянута у присутності позивача на засіданні Тендерного комітету та за результатами розгляду прийнято рішення про її повернення на доопрацювання відповідно до п.4.1.7 Розділу 4 Регламенту взаємодії підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвидобування» від 17.04.2020 р. №268 (далі - Регламент). Причиною такого повернення вказано те, що «при формуванні заявки відповідальним відділом не було проаналізовано фактичні залишки профільної труби на складах, що призвело до не об`єктивного відображення кількості предмету закупівлі в заявці та є порушенням п.3.1.1 Регламенту. В той же час, будучі присутнім на засіданні, позивач міг довести Комітету, але не довів, потребу саме такої кількості труби, яку він вказав у Заявці. За таких обставин, позивачем порушено приписи п.3.1.1. р. 3 Регламенту, відповідно до якого відповідальний підрозділ філії є початковим ініціатором заявки на закупівлю і несе повну відповідальність за кількісне наповнення заявки, технічні характеристики, консолідацію потреби по предмету закупівлі та врахування складських залишків. Про обов`язок відповідального підрозділу в обов`язковому порядку враховувати фактичні та прогнозні залишки товарів на складах та поставок за перехідними договорами вказано і у п.2.2.5 р.2 Регламенту. Відповідальний підрозділ це - підрозділ філії, який визначає потребу у закупівлі за напрямком своєї діяльності, ініціює процедуру закупівель шляхом подачі заявки на проведення закупівлі у порядку, визначено Регламентом (п.1.1.4 Регламенту), у даному випадку це сектор вишкобудування філії, у якому працює позивач. Вказаний Регламент доведено до відома [PERSON] . Також, наведені положення Регламенту спростовують хибний висновок позивача, що він не винен, а менеджер з вишкобудування філії [PERSON] був тією відповідальною особою, яка безпосередньо підготувала потребу труби профільної і підписала разом з ним заявку, оскільки у п.3.1.1 Регламенту мова іде про «відповідальний відділ», тобто сектор вишкобудування, а не про «відповідальну особу». З наданих позивачем 26.11.2020 письмових пояснень на ім`я в.о.директора філії підтверджує обізнаність позивача про залишки труби на складах. З наданих 30.11.2020 менеджером з вишкобудування [PERSON] письмових пояснень підтверджує, що при формуванні Заявки позивач не врахував всі наявні на складах залишки труби профільної. Отже, наявне порушення п.3.1.1, 2.2.5 Регламенту, але слід врахувати, що Заявку підписано Позивачем та менеджером з вишкобудування [PERSON] , які мають різні трудові функції та повноваження, отже необхідно було встановити обставини, розмежувати трудові обов`язки та повноваження кожного, та на їх підтвердження зібрати докази порушення приписів Регламенту. Встановивши вину позивача у порушенні п.3.1.1 Регламенту та п.п. 1.4., 2.10, 2.11 Посадової інструкції, керівником філії прийнято рішення про оголошення йому догани. В даному випадку є всі наявні складові дисциплінарного проступку: встановлено особу, яка вчинила такий проступок; наявність вини позивача (у вигляді протиправної бездіяльності з невиконання положень Регламенту) тим самим посягання на установлений у Товаристві адміністративний правопорядок закупівлі товарів; причинно-наслідковий зв`язок між його протиправною бездіяльністю та створенням передумов до невиправданих витрат коштів Товариства в разі заключення договору на закупівлю труби профільної. Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку доведена наступними доказами: - посадовою інструкцією старшого інженера сектору вишкобудування Філії Бурове управління «Укрбургаз» AT «Укргазвидобування», затв. директором БУ «Укрбургаз» 05.05.2020, з якою він ознайомлений 21.05.2020; - п.3.1.1., п.2.2.5 Регламенту взаємодії підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвидобування» від 17.04.2020 р. №268; - власноруч підписаними поясненнями позивача від 26.11.2020 на ім 'я директора філії; - службовою запискою заступника директора з питань безпеки філії №УБГ№38/201-С від 02.12.2020 на ім`я в.о.директора філії; - заявкою на закупівлю товарів №262/017 SAP №20031669 від 27.10.2020 з додатками; - обґрунтуванням до закупівлі профільної труби (додано до позову); - роздруківкою даних бухгалтерського обліку з системи SAP; - загальною потребою у каркасах укриття бурових блоків для НБО-М; - іншими доказами, що долучені до даного відзиву на позов. Вказані докази підтверджують, що позивач притягнутий до відповідальності за невиконання обов`язків, які покладались саме на нього та про які йому було відомо. Крім того вказує, що на підтвердження розміру гонорару позивачем до позову не додано первинних документів, що є доказами надання йому послуг на правничу допомогу. Позиція сторін в судовому засіданні. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Штець В.М. позов підтримали в повному обсязі на задоволенні позову наполягали з підстав викладених у позовній заяві. В судовому засіданні представник відповідача АТ «Укргазвидобування» в особі філії БУ «Укрбургаз» - адвокат Лозова Н.В. позов не визнала та просила відмовити в задоволенні позову. А також пояснила суду, що на менеджера з вишкобудування [PERSON] покладено обов`язки забезпечення складання заявки, а не складання її, тобто скласти заявку і перевірити відомості, що в неї вносяться повинен був тільки позивач, тому що на 26.10.2020 року він один працював у відділі. Однак позивач добросовісно цього не зробив і не перевірив залишки труби профільної на складах і в результаті в заявці, яку він підписав було вказано завищену потребу труби профільної. Необхідно закупити лише два види труби, а [PERSON] зазначив чотири види труби, чим порушив п.п. 3.1.1. Розділу 3 Регламент і свою посадову Інструкцію (п.п.1.4; 2.10; 2.11). Позивач [PERSON] в судовому засіданні додатково пояснив, що пунктом 3.1.1. Регламенту та його Посадової ннструкції не передбачено обов`язку старшого інженера складати заявку на будівельні матеріали і обладнання для потреб вишкобудування. Він як старший інженер повинен тільки оформити замовлення відділень бурових робіт, облік та виконання замовлень на будівельно-технологічні матеріали, тобто заповнити замовлення на матеріали, які уже закуплені і перебувають на складі. Він вважає, що відповідальним за складання такої заявки є менеджер із вишкобудування [PERSON] . Він підписав заявку по його вказівці, а всю інформацію, яка збирається близько півроку готували колишні працівники відділу [PERSON] та колишній начальник відділу [PERSON] . Після звільнення яких 20.10.2020 року [PERSON] дав йому усну вказівку підготувати заявку з урахуванням виду та кількості труби профільної, яку підготував [PERSON] , перевіряти залишки труби на складах [PERSON] вказівки не давав. Про складання [PERSON] заявки ще в серпні місяці 2020 року підтверджує у своєму поясненні начальник відділу закупівлі [PERSON] , а також частково [PERSON] . Суд вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, приходить до наступних висновків. Позиція суду. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 221 КЗпП України трудові спори розглядаються районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами. Згідно ч. 1 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення. Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виник трудовий спір, зокрема щодо законності притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни. Фактичні обставини, встановлені судом. Судовим розглядом встановлено, що позивач [PERSON] працює на посаді старшого інженера сектору вишкобудування БУ "Укрбургаз" АТ "Укргазвидобування". Наказом в.о. директора БУ "Укрбургаз" Сушинського І.І. №1249 від 24.12.2020 року [PERSON] оголошено догану за не об`єктивне відображення кількості предмету закупівлі в заявці на закупівлю товарів, чим порушив вимоги 3.1.1. Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ "Укргазвидобування" під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвидобування» від 17.04.2020 №268, п. 1.4., п. 2.10 та п. 2.11 посадової інструкції старшого інженера сектору вишкобудування БУ «Укрбургаз», яка затверджена директором БУ «Укрбургаз» від 05.05.2020 року. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини та оцінка доказів, наданих сторонами. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Положеннями статті 3 КЗпП України визначено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За правилами частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно з нормою ч.1 ст. 147 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути накладено на працівника лише у випадку порушення ним трудової дисципліни. Факт такого порушення належним чином має бути зафіксований, а також має бути дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. При притягненні до дисциплінарної відповідальності слід встановлювати чи мав місце факт порушення трудової дисципліни, в якій формі вини проявилось порушення трудової дисципліни, причини, що спонукали працівника вчинити дисциплінарний проступок, обставини, за яких його вчинено. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен, також містити обставини вчинення допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності із обґрунтуванням обрання певного виду стягнення, який застосовується до порушника. Згідно частини 1 статті 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Таким чином, в силу ст. ст. 147-149 КЗпП України роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Згідно із роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.12.1992 року № 9 "Про практику розгляду трудових спорів", при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. У постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок». У постанові Верховного Суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що «порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі №452/970/17 (провадження № 14-157цс19) зроблено висновок, що «роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином (пункт 29 постанови)». Відповідно до постанови Верховного Суду від 14 лютого 2020 року в справі №170/419/17, підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. У справі № 554/9493/17, провадження № 61-38286св18 від 22.07.2020, Верховний Суд роз`яснив підстави та умови застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни та вказав, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. За результатами касаційного перегляду ВС прийшов до висновку, що наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю. Саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності (постанова ВС від 02.12.2020 у справа № 296/5094/17). В резолютивній частині оскаржуваного наказа за №1249 від 24.12.2020 року про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани зазначається, що ним порушено вимоги п. 3.1.1 Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів AT «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом AT «Укргазвидобування» від 17.04.2020 року № 268, п. 1.4, п. 2.10, п. 2.11 посадової інструкції старшого інженера сектору вишкобудування БУ « Укрбургаз», яка затверджена директором БУ «Укрбургаз» від 05.05.2020 року (а.с. 10). В описовій частині оскаржуваного наказу зазначено, що під час проведення заходів із попередження та усунення загроз економічним інтересам філії Бурове управління «Укрбургаз» Акціонерного товариства «Укргазвидобування» працівниками підрозділу безпеки виявлено, що відповідно до протоколу засідання тендерного комітету БУ «Укрбергаз» від 17.11.2020 №100, на якому розглядалась заявка сектору вишкобудування від 27.10.2020 №262/017, присутні встановили, що при формуванні заявки відповідальним відділом не було проаналізовано фактичні залишки труби на складах, що призвело до необ`єктивного відображення кількості предмету закупівлі в заявці, що є порушенням п. 3.1.1. Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів АТ «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом АТ «Укргазвибування» від 17.04.2020 №268. Вказана заявка підписана безпосереднім виконавцем старшим інженером сектору вишкобудування БУ «Укрбургаз» Кавуном В.Ю., який був представником відповідного підрозділу, та погоджена менеджером з вишкобудування БУ «Укрбуграз» [PERSON] . Матеріали справи свідчать про те, що завдання та обов`язки позивача передбачені посадовою інструкцією старшого інженера сектору вишкобудування філії БУ "Укрбургаз" АТ "Укргазвидобування", затвердженої в.о. директора БУ «Укрбургаз» Сташинським І.І. 05.05.2020 року (надалі Посадова інструкція) (а.с. 15-21). Відповідно п.1.4 Посадової інструкції, старший інженер керується в своїй діяльності законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, законодавчими і нормативними актами України, які визначають напрям роботи галузі, наказами, розпорядженнями та іншими розпорядчими актами державних органів нагляду АТ "Укргазвидобування", БУ "Укрбургаз", правилами і нормами охорони праці, технічної, екологічної, пожежної безпеки, безпеки дорожнього руху, виробничої санітарії та гігієни праці, іншими нормативними актами, Колективним договором, правилами внутрішнього трудового розпорядку, положеннями про відділ вишкобудування, цією посадовою інструкцією. Пунктом 2 Посадової інструкції передбачені завдання та обов`язки старшого інженера, зокрема п.п. 2.10, 2.11 визначено, що старший інженер забезпечує своєчасне оформлення замовлень відділень бурових робіт БУ «Укрбургаз», облік та виконання замовлень на будівельно-технічні матеріали; контролює розподіл фондів матеріального-технічного забезпечення. Згідно з п.4 посадової інструкції старший інженер несе відповідальність: - за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, що передбачені цією посадовою інструкцією; - за здійснення в процесі своєї діяльності правопорушень; - заподіяння матеріальної шкоди Управлінню; - за недотримання правил внутрішньої трудового розпорядку, охорони праці, техніки безпеки, екологічної безпеки, виробничої санітарії та протипожежного захисту; - за невиконання або неналежне виконання вимог внутрішніх нормативних документів Товариства, Управління та законних розпоряджень керівництва; - за недостовірність та несвоєчасність звітних даних, відомостей та інших матеріалів щодо діяльності Управління, які надаються керівництву Управління; - за витік чи розголошення відомостей, що містяться в документах, які мають конфіденційне інформацію, що є власністю держави, а також комерційну таємницю та конфіденційну інформацію, що є власністю Товариства, та конфіденційну інформацію щодо персональних даних його співробітників; - за недотримання положень Кодексу корпоративної етики та Антикорупційної програми АТ «Укргазвидобування» та інших документів Товариства у сфері запобігання корупції. Згідно п. 3.1.1 Розділу 3 Регламенту взаємодії структурних підрозділів AT «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом AT «Укргазвидобування» від 17.04.2020 року №268, відповідальний підрозділ Товариства та/або філії є початковим ініціатором заявки на закупівлю і несе повну відповідальність за своєчасність, коректність, якісне і кількісне наповнення заявки, технічні характеристики/ технічне завдання, визначення проекту договору з переліку затверджених типових форм або розробку істотних умов договору, що має бути укладений за результатами закупівлі, консолідацію потреби по предмету закупівлі та врахування складських залишків, надходження та планове використання. Персональну відповідальність за консолідацію потреби несе заступник Генерального директора/Директор за напрямком Товариства та/або заступник керівника філії за напрямком (а.с.22-25). Згідно Регламенту відповідальний підрозділ подрозділ апарату управління Товариства (департамент, відділ, сектор тощо) або філій, що формує план потреб та закупівель товарів, робіт по послуг для забезпечення виконання функцій та завдань за напрямом своєї діяльності, ініціює проведення закупівель шляхом подачі заявки на проведення закупівлі у порядку, визначеному цим Регламентом. Пунктом 2.3.1, 2.3.2 Регламенту передбачено, що персональну відповідальність за підготовку, узгодження, коригування і виконання планів потреб та закупівель несуть керівники відповідних підрозділів Товариства. Керівники відповідних підрозділів Товариства та відповідних підрозділів філії несуть персональну відповідальність за відповідність цін у планах потреб та закупівель ринковим цінам на відповідну дату формування, а також за: включення позицій та/або об`ємів у плани потреб та закупівель, що не обумовлені реальними потребами; часті коригування планів потреб та закупівель, викладених неналежним плануванням; несвоєчасне планування закупівель; необґрунтований поділ закупівель; не включення перехідних договорів. Відповідно до п. 1.3. Положення про сектор вишкобудування ФБУ «Укрбургаз» AT «Укргазвидобування», затвердженого в.о. директора БУ «Укрбургаз» Сушинським І.І. 05.05.2020 року (надалі Положення про сектор вишкобудування) сектор очолює начальник сектору, який призначається на посаду та звільняється з неї наказом директора БУ «Укрбургаз». Згідно Положення про сектор вишкобудування до функцій сектору відноситься складання заявок на закупівлю інструменту, матеріалів і обладнання для потреб вишкобудування. Організація матеріально - технічного забезпечення об`єктів вишкобудування Управління, що будуються (п. 3.5 Положення). Пунктом 6.1 Положення про сектор вишкобудування передбачено, що відповідальність за якість і вчасність виконання функцій сектору несе начальник сектору вишкобудування. На начальника сектору покладається персональна відповідальність зокрема за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків. Відповідно до п. 2.5, 2.6 Посадової інструкції начальника сектору вишкобудування Філії Бурове управління «Укрбургаз» Акціонерного товариства «Укргазвидобування», затвердженої в.о. директора БУ « Укрбургаз» Сушинським І.І. 05.05.2020 року начальник сектору: - організовує оформлення заявок для закупівлі товарно - матеріальних цінностей (надалі ТМЦ) з напрямку роботи сектору. Забезпечує своєчасне внесення документів закупівельного ланцюга до комплексної автоматизованої системи управління Товариства (надалі SAP), відповідно Порядку ведення документів закупівельного ланцюга Товариства. Забезпечує формування замовлення в SAP на закупівлю товарно - матеріальних цінностей (надалі ТМЦ), робіт та послуг згідно напрямку роботи сектору. п. 2.6 - контролює укладання договорів на закупівлю ТМЦ з напрямку роботи сектору. На начальника сектору покладено відповідальність згідно п. 4.1, п.4.6 посадової інструкції: - за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, передбачених даною посадовою інструкцією; - за недостовірність та несвоєчасність звітних даних, відомостей та інших матеріалів щодо діяльності Управління, які надаються керівництву Управління, іншим державним установам та організаціям в разі потреби. Відповідно до п. 2.6 посадової інструкції менеджера з вишкобудування Філії Бурове управління «Укрбургаз» Акціонерного товариства «Укргазвидобування», затвердженої в.о. директора БУ « Укрбургаз» Сушинським І.І. 05.05.2020 року, менеджер забезпечує складання заявок на будівельні матеріали і обладнання для потреб вишкобудування (а.с. 126-135). Те, що формування заявки на закупівлю матеріалів покладено саме на менеджера сектору вишкобудування підтверджується також зокрема і п. 2 п. 2.1 оскаржуваного Наказу № 1249 від 24.12.2020 року, згідно яких, саме менеджеру з вишкобудування БУ « Укрбургаз» [PERSON] необхідно вжити заходів щодо забезпечення належної консолідації потреби по зазначеному предмету закупівлі з врахуванням їх складських залишків та відповідним внесенням коригувань до заявки на закупівлю товарів від 27.10.2020 року № 262/017. Проаналізувавши Регламент взаємодії структурних підрозділів AT «Укргазвидобування» під час закупівель товарів, робіт та послуг, затвердженого наказом, Положення про сектор вишкобудування, посадову інструкції начальника сектору вишкобудування, менеджера з вишкобудування та старшого інженера сектору вишкобудування, суд приходить до висновку, що позивач по справі не є відповідальним за виконання п. 3.1.1 Регламенту взаємодії структурних підрозділів AT «Укргазвидобування», оскільки відповідно до посадової інструкції начальника сектору вишкобудування саме він організовує оформлення заявок для закупівлі товарно - матеріальних цінностей (надалі ТМЦ) з напрямку роботи сектору та посадової інструкції менеджера з вишкобудування - менеджер забезпечує складання заявок на будівельні матеріали і обладнання для потреб вишкобудування, а посадова інструкції позивача таких обов`язків не передбачає. Відповідно п. 1.3 Посадової інструкції позивача - старший інженер безпосередньо підпорядковується начальнику сектору вишкобудування Управління. Аналізуючи пункти 1.4; 2.10, 2.11 Посадової інструкції старшого інженера сектору вишкобудування, суд звертає увагу, що до завдань і обов`язків старшого інженера зокрема віднесено: забезпечення своєчасного оформлення замовлень відділень бурових робіт БУ «Укрбургаз», облік та виконання замовлень на будівельно-технічні матеріали; контоль розподілу фондів матеріально-технічного забезпечення вишкомонтажних робіт. Аналіз посадової інструкції позивача показує, що в його обов`язки не входить складання заявок на будівельні матеріали і обладнання для потреб вишкобудування, а відтак, незрозумілими для суду є доводи відповідача про порушення [PERSON] вимог пунктів 1.4, 2.10, 2.11 Посадової інструкції. Крім того аналіз пунктів 1.4; 2.10, 2.11 Посадової інструкції старшого інженера сектору вишкобудування показує, що вказані пункти посадової інструкції позивача стосуються вже раніше закуплених і наявних матеріалів і не мають жодного відношення до складання заявок на закупівлю інструменту, матеріалів і обладнання для потреб вишкобудування. Даний факт підтверджується формою та змістом документів, які складаються позивачем відповідно до п.2.10 та п. 2.11 Посадової інструкції і за правильність та достовірність яких він несе відповідальність, які були надані позивачем в судовому засіданні та оглянуті судом, які за формою та змістом відрізняються від заявки на закупівлю інструменту, матеріалів і обладнання для потреб вишкобудування. Доказів \~внесення змін\~до Посадової\~інструкціїпозивача щодо покладення саме на нього обов`язку формування заявки на закупівлю матеріалів, підготовки документів для їх розгляду Тендерним комітетом суду не надано і такі пункти у посадовій інструкції позивача відсутні. Також, суд зауважує, що зміст ст. 147 КЗпП України та направленість вказаної норми закону вказує на те, що порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, зокрема: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Такий моральний осуд має на меті примусити працівника належно виконувати трудові обов`язки. Зі змісту ч.1 ст. 148 КЗпП, вбачається, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця із дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, що визначені вимогами частини 1 ст.149 КЗпП України. При вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Крім того суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази, що дії позивача, як старшого інженера сектору вишкобудування БУ "Укрбургаз" АТ "Укргазвидобування", призвели до матеріальних втрат підприємства, заподіяли будь-яку шкоду, а доводи представника відповідача щодо можливості завдання матеріальних, фінансових та інших збитків є припущеннями та не беруться судом до уваги. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості. Тобто не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Принцип презумпції невинуватості в трудовому праві випливає із змісту статті 138 КЗпП України, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вини працівника, для притягнення такого працівника до матеріальної відповідальності. З урахуванням висновків викладених в постанові Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 296/5094/17, суд вважає, що відповідачем не доведено факт винного вчинення працівником - позивачем [PERSON] дисциплінарного проступку. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] безпідставно притягнутий до дисциплінарної відповідальності, оскільки відсутні конкретні факти порушення трудової дисципліни саме позивачем, та наслідки цього дисциплінарного порушення, у зв`язку із чим суд вважає оскаржуваний наказ необґрунтованим, який підлягає скасуванню, оскільки винесений всупереч вимог ст. ст.147, 149 КЗпП України. Висновки за результатами розгляду справи. Накладення дисциплінарного стягнення на [PERSON] у вигляді догани, здійснене із порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку. Наявність вини позивача у порушеннях, за які на нього наказом №1249 від 24.12.2020 року накладено дисциплінарне стягнення, не доведена належними і допустимими доказами, а спростовується встановленими у справі фактичними обставинами та дослідженими доказами в їх сукупності. За таких обставин, суд вважає, що даний позов підлягає задоволенню, так як оскаржуваний наказ суперечить нормам трудового законодавства та [PERSON] безпідставно притягнутий до відповідальності, оскільки матеріали справи не містять доказів про покладання на позивача обов`язків з формування заявки на закупівлю інструменту, матеріалів і обладнання для потреб вишкобудування та про які працівник, тобто позивач був проінформований належним чином, що узгоджується з висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі №452/970/17 (провадження № 14-157цс19). Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Інші докази, надані стороною відповідача судом не аналізуються та не спростовуються, оскільки не впливають на висновки суду по вказаному спору і лише свідчать про факт проведення службового розслідування, однак не є доказами винуватості позивача у вчиненні дисциплінарного правопорушення. Розподіл судових витрат. Позивач просить стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у сумі 6000 гривень. На підтвердження понесених витрат надано витяг з договору про надання правничої допомоги від 17.03.2021 року та квитанцію про отримання від [PERSON] коштів у сумі 6000 гривень на виконання договору. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 2 ст. 133 ЦПК України). Відповідно до вимог ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача. Частина 8 ст. 141 ЦПК України передбачає, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонам доказів (договорів, рахунків тощо). Згідно з ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Разом з тим, відповідно до правового висновку Верховного Суду від 28 грудня 2020 року у справі № 640/18402/19 детальний опис робіт потрібен для визначення їх розміру. Якщо ж розмір гонорару встановлений у договорі у фіксованому розмірі, то він є визначеним. За таких обставин детальний опис робіт не потрібен. Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного суду від 29 жовтня 2018 року №199/2648/15, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. Згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема п. 95 рішення у справі "Баришевський проти України" (Заява №71660/11), п. 80 рішення у справі "Двойних проти України" (Заява №72277/01), п. 88 рішення у справі "Меріт проти України" (Заява 366561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Крім того, у п. 154 рішення ЄСПЛ Lavents v. Latvia (Заява № 58442/00) вказано, що згідно зі ст. 41 Конвенції суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму. Оскільки позивачем документально доведено, що ним понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, докази про оплату таких послуг, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню фактично понесені ним судові витрати на правничу допомогу адвоката у сумі 6000 грн, яку суд вважає фактичною, обґрунтованою та розумною. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у сумі 908,00 гривень. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved