Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду з позовом до Рівненської територіальної організації Політичної партії "Європейська Солідарність" про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Просив визнати незаконним та скасувати наказ «Про звільнення [PERSON] за прогул» № 04-ос від 04.03.2020 р., виданий в.о. Голови Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» Дмитренко І.І. Поновити [PERSON] на роботі - на посаді прес-секретаря Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність». Стягнути з Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу на день ухвалення рішення суду. Свої вимоги обгрунтував наступними доводами. 01.11.2017 року на підставі Наказу № 4 Рівненської територіальної організації Партії Блок Петра Порошенка «Солідарність» його прийнято на роботу прес-секретарем. 28.10.2018 року Рівненська територіальна організація Партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» перейменовано на Рівненську територіальну організацію Політичної партії «Європейська Солідарність» на підставі Протоколу конференції Рівненської ГО партії «БПП «Солідарність» від 08.10.2019 року. Правилами внутрішнього трудового розпорядку працівників Рівненської територіальної організації Партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність», затвердженими на зборах трудового колективу протокол № 1 від 01.11.2017 р., визначено, що робочий час\- працівників розпочинається з 9:00 години ранку. Перерва для відпочинку та харчування з 13.00 до 14:00 год. Закінчення робочого дня о 18.00 год. В розділі II. Порядок прийняття та звільнення працівників Правил зазначено, що до початку роботи за укладеним договором, а також при переведенні в установленому порядку на іншу роботу адміністрація територіальної організації партії зобов`язана: ознайомити працівника з Правилами внутрішнього трудового розпорядку. Також правилами зазначено, що до застосування дисциплінарного стягнення адміністрація управління виконавчої дирекції Фонду повинна зажадати від порушника трудової дисципліни письмове пояснення і одержати його. Проте такий орган не передбачений Статутом Політичної партії «Європейська солідарність» (нова редакція), який затверджений XII Позачерговим з`їздом партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» (вісімнадцятий етап) 24.05.2019 року. При прийомі на роботу його не було ознайомлено з цими Правилами. Лише в січні 2020 року його було ознайомлено з посадовою інструкцією прес- секретаря Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» про що свідчить підпис на ній. Фактично при прийнятті на роботу його не було ознайомлено з даною інструкцією. Також в посадовій інструкції зазначається, що на прес-секретаря покладаються обов`язки, які безпосередньо здійснюються за дорученням / погодженням з керівником. Однак, ознайомлюючись з 1 аркушем посадової інструкції в січні 2020 року такого не було зазначено. 04.03.2020 відповідачем було видано наказ «Про звільнення [PERSON] за прогул», який вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню із поновленням в правах працівника. 03.03.2020 року займався підготовкою газети «Інформаційний вісник депутата міської ради», зокрема зустрічався з депутатом, брав в нього інтерв`ю для партійного сайту, а також обговорював депутатський звіт. Після надання такого пояснення керівнику 04.03.20 р. вона сказала, щоб він писав заяву на звільнення з чим він не погодився, відтак був звільнений за прогул, якого не скоював. Документи на підставі яких його було звільнено з роботи вважає безпідставними. Від дачі пояснень не відмовлявся, проте його 04.03.2020р. було звільнено. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позов у межах його доводів. Просив позов задовольнити. Скасувати наказ, поновити на роботі та стягнути середній заробіток на час вимушеного прогулу в сумі 84 804,03 грн. станом на 10.11.2020р. Будучи допитаним у якості свідка [PERSON] дав показання, які є аналогічні доводам позовної заяви. Настояв на тому, що 03.03.2020р. він прийшов на роботу о 10.00 год., оскільки мав зустріч з депутатом міської ради [PERSON] , у якого брав інтерв`ю, яке ніде не записував, та обговорював його депутатський звіт за 2019 рік, показував свої напрацювання у мобільному телефоні. Бухгалтер [PERSON] в цей день прийшла на роботу о 10.30 год., ніяких пояснень щодо його відсутності на роботі не вимагала. Пробув на роботі до 16.30 год. після чого знову зустрівся з [PERSON] за межами офісу партії та продовжив роботу щодо підготовки звіту, макету газети та інтерв`ю. Вважає, що виконував свою безпосередню роботу, хоча за межами робочого місця, відтак прогул не вчиняв. Просив позов задовольнити повністю. Представником відповідача було подано до суду відзив з якого вбачається, що позов вони не визнали, вважають, що [PERSON] був відсутній на роботі 03.03.2020р. без поважних причин, з наступних підстав. Відповідно до п. 1.1. Посадової інструкції, Прес-секретар безпосередньо підпорядковується Керівнику Секретаріату та Голові територіальної організації Партії. Відповідно до п 1.5. Посадової інструкції, Прес-секретар повинен дотримуватись вимог цієї інструкції, правил внутрішнього трудового розпорядку, основ трудового законодавства, правил та норм охорони праці, не допускаючи залишення робочого місця без дозволу безпосереднього керівника. Розділом 2 Посадової інструкції визначено посадові обов`язки прес- секретаря, які безпосередньо здійснюються за дорученням / погодженням з керівником. В.о. голови територіальної організації Партії ні 3 березня 2020 року, ні в інший день не доручала [PERSON] брати інтерв`ю для сайту або готувати депутатський звіт [PERSON] . Завдань, які б зумовлювали потребу чи навіть можливість перебування за межами офісу [PERSON] безпосереднім керівництвом не надавалося. Питання щодо отримання згоди бути відсутнім на роботі [PERSON] мало б вирішуватись з [PERSON] як безпосереднім керівником, якому працівник був підпорядкований у своїй роботі (за вертикальною схемою), і який був визначений у даному випадку однозначно, про що [PERSON] доведено до відома у належний спосіб. [PERSON] знав, що [PERSON] є його безпосереднім керівником, так як звертався до неї з метою отримання дозволу на залишення робочого місця, відповідного дозволу не отримував, встановлений розпорядок і субординацію свідомо порушив. Крім того, ведення та контроль за інформаційним наповненням партійного сайту здійснюється працівниками прес-служби Політичної партії "Європейська Солідарність" Жодних доручень з даного приводу [PERSON] не отримував і від свого безпосереднього керівника - Керівника секретаріату Політичної партії "Європейська Солідарність" [PERSON] або від керівника прес-служби. Вказані обставини підтверджуються листом №52 від 06.05.2020, з якого вбачається, що ні Керівник Секретаріату Політичної партії "Європейська олідарність", ні працівники відділу ідеологічної роботи та медійного забезпечення Секретаріату Партії, який виконує функції прес-служби Партії, у лютому-березні 2020 року [PERSON] не давалось усних або письмових доручень взяти інтерв`ю для партійного сайту у депутата [PERSON] , обговорити і підготувати звіт депутата [PERSON] за 2019 рік, підготувати інформаційний вісник депутата [PERSON] про роботу у 2019 році, такий обов"язок покладається на депутата відповідно до ст.16 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад", Закон України "Про статус депутатів місцевих рад" не встановлює обов`язку для [PERSON] готувати звіт для депутата [PERSON] . Посадова інструкція Прес-секретаря територіальної організації партії не передбачає обов`язку готувати звіти перед виборцями депутатам Політичної партїї "Європейська Солідарність", хоча позивач у своїй позовній заяві вказує, що готував аналогічні звіти на замовлення з 2018 року. Відсутність [PERSON] на роботі 03.03.2020 протягом трьох з половиною годин робочого дня була самовільною, тому розглядалась як порушення трудової дисципліни, дисциплінарний проступок і як прогул. У зв`язку з цим, доводи [PERSON] , про те, що він 03.03.2020 виконував свої посадові обов`язки за межами офісу є безпідставними, оскільки підготовка звіту та інформаційного вісника депутата Рівненської міської ради [PERSON] про роботу у 2019 рік не входить до його посадових обов`язків і такі дії в робочий час не повинні оплачуватись Тетиторіальною організацією партії. Відтак, [PERSON] був відсутній на роботі протягом 3,5 годин без поважних причин. При звільненні позивача були дотримані положення КЗпП України, процедури накладення дисциплінарного стягнення не порушено. Представники відповідача вважають що позовна заява до задоволення не підлягає. 02.06.2020р. позивач [PERSON] подав до суду відповідь на відзив у якому просить не брати до уваги що аргументи Рівненської територіальної організації Політичної партії "Європейська солідарність", наведені у відзиві на позовну заяву від 06.05.2020р. 17.06.2020р. до суду представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив у якому настояли на своїх правових позиціях за якими вважають, що позивачем не наведено достатніх аргументованих підстав для визнання причин його відсутності на роботі 03.03.2020р. поважними та скасування наказу про його звільнення за прогул . Ухвалою суду від 08.04.2020р. у справі відкрите спрощене позовне провадження, призначений розгляд справи з викликом сторін. Ухвалою суду від 19.06.2020р. задоволено клопотання представника відповідача та витребувано у ПрАТ "Київстар" інформацію про те, чи знаходився абонент [NUMBER] та [NUMBER] , 03.03.2020 з 9 год.00 хв. до 10.20 год. та з 16год. 00 хв. до 18 год.00 хв. в зоні дії однієї і тієї ж базової станції мобільного зв`язку ПтАР "Київстар". На виконання ухвали суду 21.07.2020р. надійшла відповідь з ПрАТ "Київстар". Ухвалою суду на місці задоволено клопотання позивача про допит у якості свідків [PERSON] , [PERSON] та допит позивача [PERSON] у якості свідка. Ухвалою суду на місці задоволено клопотання відповідача про допит у якості свідків [PERSON] , [PERSON] . Від допиту свідка [PERSON] відповідач в подальшому відмовився. Заслухавши пояснення позивача, представників позивача, представників відповідача, показання свідків, дослідивши письмові докази подані до суду сторонами, та оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків. Ст. 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Однією з гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений статтею 5- 1 КЗпП України правовий захист від необгрунтованої відмови у прийнятії на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Відповідно до п. а ч. 2 ст. 9 Конвенції МОП № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця 1982 року, яка ратифікована Верховною Радою 04.02.1994, зазначено, що тягар доведення наявності законної підстави для звільнення, як це визначено в ст. 4 цієї Конвенції, лежить на роботодавці. В тому числі, обов`язок доведення вини працівника у порушенні трудової дисципліни на підприємстві покладено також на роботодавця. П. 4 ст. 40 КЗпП України передбачено, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадках: прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Крім встановлення самого факту відсутності працівника на роботі більше трьох годин протягом робочого дня, визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення з роботи є з`ясування поважності причин його відсутності. Ст. 7 Конвенції МОП № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця 1982 року регламентовано, що трудові відносини з працівником не припиняються з причин, пов`язаних з його поведінкою або роботою, доти, доки йому не нададуть можливість захищатись у зв`язку з висунутими проти нього звинуваченнями, крім випадків, коли від роботодавця не можна обгрунтовано чекати надання працівникові такої можливості. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за п. 4 ст. 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишення роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального учбового закладу). Стаття 149 КЗпП України зобов`язує власника або уповноважений ним орган при обранні виду стягнення враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, та попередню роботу позивача. Законодавством не визначено переліку обставин, за наявності яких прогул вважається вчиненим з поважних причин. Тому, вирішуючи питання про поважність причин відсутності на роботі працівника, звільненого за п. 4 ст. 40 КЗпП України, суд повинен виходити з конкретних обставин і враховувати будь-які докази із передбачених ст. 76 ЦПК України. У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6- 28001цс15 зроблено висновок, що «пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником, або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами». У постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 662/959/16-ц зроблено висновок, що робоче місце працівника - це певна зона, де працівник знаходиться і працює із застосуванням у процесі роботи різних технічних та/або інших засобів. Основою визначення робочого місця є функціональний розподіл праці у взаємозв`язку із засобами праці, що дозволяє розглядати робоче місце як місце докладання робочої сили працівників. Трудова діяльність працівника може здійснюватися (а відповідно його робоче місце може знаходиться) безпосередньо на підприємстві (фіксоване робоче місце) або в межах іншого територіального простору, який використовує працівник для виконання трудових обоє 'язків. Судом встановлено, що [PERSON] 01.11.2017р. прийнято на роботу прес-секретарем Рівненської територіальної організації партії "Блок Петра Порошенка «Солідарність» згідно наказу № 4 згідно поданої заяви від 30.10.2017 року.. 28.10.2018 року Рівненська територіальна організація Партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» перейменовано на Рівненську територіальну організацію Політичної партії «Європейська Солідарність» на підставі Протоколу конференції Рівненської ГО партії «БПП «Солідарність» від 08.10.2019 року, що відповідає оглянутими судом записам у трудовій книжці [PERSON] . З цієї з трудової книжки вбачається, що у розділі "відомості про заохочення" містяться два записи про заохочення. ПП "Європейська Солідарність" діє на підставі Статуту Партії, нова редакція якої затверджена 24.05.2019р. З оглянутої судом виписки з ЄДРПОУ вбачається, що Рівненська територіальна організація партії "Блок Петра Порошенка "Солідарність" зареєстрована в ЄДР 21.04.2015р.- керівник [PERSON] - яка вказана як в.о. керівника. 01.11.2017р. на зборах трудового колективу, протоколом № 1 затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку Рівненської територіальної організації партії "Блок Петра Порошенка "Солідарність" . Відповідно до Розділу У, для працівників територіальної організації Партії встановлено п"ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями - субота, неділя, тривалість робочого тижня працівників не може перевищувати 40 годин, робочий час працівників територіальної організації Партії розпочинається з 09.00 години ранку. Перерва для відпочинку та харчування з 13.00 до 14.00 год.. Закінчення робочого дня о 18.00 год. Забороняється в робочий час відволікати чи здійснювати різного роду заходи, не пов"язані з виробничою діяльністю. Функціональні обов"язки , права і відповідальність прес-секретаря Рівненської територіальної організації партії "Блок Петра Порошенка "Солідарність" передбачено Посадовою інструкцією прес-секретаря,затвердженою Головою Рівненської територіальної організації партії "Блок Петра Порошенка"Солідарність" [PERSON] , з якою позивач був ознайомлений під особистий підпис 01.11.2017р. Факт ознайомлення з інструкцією позивач не заперечив, проте вказав, що це відбулося у січні 2020р. та зміст першої сторінки був інший. Зокрема, на ньому не було вказано графіку роботи. Оскільки, позивачем не надано достовірних доказів на підтвердження своїх доводів у цій частині, суд їх до уваги не приймає, та приймає інструкцію як доказ. Відповідно до посадової інстукції, визначено наступні посадові обов`язки прес-секретаря, який у своїй діяльності підпорядковувався і в тому числі голові територіальної організації: формування та підтримка позитивного іміджу Партії, територіальної організації Партії, її структурних підрозділів; організація прес-конференцій, брифінгів та інших заходів інформаційного характеру; здійснення підготовки та надіслання до ЗМІ текстів офіційних повідомлень, прес-релізів, коментарів та пояснень; підготовка письмових та усних коментарів за запитами ЗМІ щодо діяльності і територіальної організації Партії; створення та участь у випуску інформаційних матеріалів (статей, спеціалізованих програм і видань); підготовка інтерв`ю, прямих ефірів, виступів керівників територіальної організації, членів Партії у ЗМІ; здійснення оперативного збору та аналізу матеріалів ЗМІ та інформаційних агентств про діяльність територіальної організації Партії; проведення переговорів з представниками ЗМІ тощо. Згідно з посадовою інструкцією головного бухгалтера, обов"язки щодо ведення кадрової документації (використання найманої праці, та обліку робочого часу, документів, що відображають факти відпустки, прийому, звільнення з роботи, тощо) покладено на головного бухгалтера [PERSON] . Так, судом встановлено, що 03.03.2020р. головним бухгалтером [PERSON] на ім"я голови Рівненської ТОПП "Європейська Солідарність" було подано доповідну записку про відсутність [PERSON] 03.03.2020 на робочому місці 03.03.2020р. з 9.00 год. до 10.30 год. та з 16.00 год. до 18.00 год. Про причини відсутності на роботі не попереджав. Вважала за необхідне вжити заходів, щоб з"ясувати причини відсутності на роботі та документувати її. 03.03.2020р. комісією в складі двох осіб [PERSON] та [PERSON] було складено акт про відсутність на роботі працівника у якому викладені вищевказані факти та вказано, що був відсутній [PERSON] без поважних причин.Свою відсутність не пояснював. 04.03.2020р. комісією у складі трьох осіб складено акт про відмову [PERSON] від пояснень причин відсутності на роботі 03.03.2020 на робочому місці 03.03.2020р. з 9.00 год. до 10.30 год. та з 16.00 год. до 18.00 год., де вказано, що [PERSON] від письмових пояснень відмовився. Разом з тим, суду надано пояснення [PERSON] від 04.03.2020р., у якому [PERSON] вказав, що 03.03.2020р. він з 9.00 год. до 10.00 год. зустрічався із депутатом Рівнеради від партії "Європейська Солідарність" [PERSON] по робочих питаннях, брав у нього інтерв"ю для партійного сайту, а також обговорював його депутатський звіт. О 16.30 год 03.03.2020р. знову зустрівся з [PERSON] і продовжив роботу над інтерв"ю, яке тривало до 18.00 год. Наказом від 04.03.2020р. № 04-ос [PERSON] звільнено з посади прес-секретаря Рівненської територіальної організації Політичної партії "Європейська Солідарність" 04.03.2020р. за прогул без поважних причин, п.4 ст. 40 КЗпП. Копію наказу позивач отримав 04.03.2020р. під особистий підпис. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що 03.03.2020р. він мав дві робочі зустрічі з [PERSON] як з відповідальним за медійний напрямок, зустрічали з виробничих питань - звіт депутата за 2019р., який готував позивач, корегував. Зустрівся з позивачем біля автовокзалу «Чайка» близько 09.00 год. ранку, підвіз його до офісу. [PERSON] за день повинен був відкорегувати звіт. Близько 16.00 - 17.00 год. зустрілися , робочі питання обговорювали перебуваючи в русі, позивач показував йому скріншоти матеріалів, вказав, що підготовка звіту про його роботу як депутата входить у обов`язки позивача. Ввечері зустріч була до 18.00 год. У зв`язку з технічними негараздами , свідок [PERSON] в судовому засіданні допитувався двічі. Так, свідок [PERSON] , будучи допитаним у судовому засіданні 06.11.2020р. , суду показав, що у період часу з 2017 по 2019 р.р. він працював юристом у політичній партії Блоку ПП «Солідарність». Показав, що 01.11.2017р. на зборах трудового колективу, де приймали Правила внутрішнього трудового розпорядку, не був присутнім , і самі «Правила» ніхто не приймав. На вхідних дверях до офісу політичної партії висів графік прийому громадської приймальні, години роботи встановлені не були, обліку робочого часу ніхто не вів. Показав, що інструкцію про посадові обов`язки прес-секретаря він не погоджував, і підпис на посадовій інструкції прес-секретаря не його. Йому відомо, що [PERSON] та [PERSON] мали ділові відносини. Свідок [PERSON] суду показала, що з 2017р. та станом на березнь 2020р. вона була в.о. голови Рівненської територіальної організації Партії Блоку ПП « Солідарність» , а з 2018 в.о. голови Рівненської територіальної організації Політичної партії "Європейська солідарність". 2.03.- 03.03.2020р. вона перебувала у партійних справах у Києві без оформлення відрядження. 04.03.2020р. вийшла на роботу, головний бухгалтер подала їй доповідну записку та акт про відсутність на роботі 03.03.2020р. [PERSON] , який на її прохання у присутності інших працівників та у грубій формі відмовився надати письмові пояснення про причини відсутності на робочому місці, про що було складено відповідний акт , і у цей же день позивача було звільнено за прогул, копію наказу про що він отримав у день звільнення 04.03.2020р. під особистий підпис. Ні наказу ні розпорядження про проведення перевірки щодо причин відсутності працівника на робочому місці вона не видавала, показала, що відсутність на робочому місці це є грубе порушення тому і видала наказ на його звільнення. Профспілкової організації у них немає. Також показала, що позивач зі своєю посадовою інструкцією був ознайомлений перед початком роботи в , так як і всі інші. Підтвердила, що Правила внутрішнього трудового розпорядку були прийняті на загальних зборах 01.11.2017р. Заперечила, що на період своєї відсутності давала [PERSON] , як підпорядкованому працівнику, завдання щодо підготування звіту депутату [PERSON] та проведення з ним інтерв"ю. Вважає, що виконання такої роботи не входить до кола обов"язків позивача. Окрім того, на підтвердження своїх заперечень щодо виконання [PERSON] доручення про отримання інтерв"ю у депутата [PERSON], та обговорення і підготовку звіту про його роботу за 2019 р., підготовку інформаційного вісника депутата, завдань [PERSON] не давалось ні усно ні письмово, що вбачається з оглянутого судом листа за підписом керівника Секретаріату Партії [PERSON] від 06.05.2020р. за вих.№ 52. На підтвердження своїх доводів щодо виконання своїх функціональних обов"язків 03.03.2020р. позивачем надано інформаційний вісник депутата міської Ради [PERSON] та скріншот з мобільного телефону позивача, де міститься текст від 03.03.2020р. в період часу з 16.21 до 16.25, дзвінок [PERSON] до [PERSON] з тексту якого вбачається, що абонент у 16.24 перебував на офісі. З оглянутої судом Інформації на виконання ухвали суду про те, чи знаходився абонент [NUMBER] та [NUMBER] , 03.03.2020 з 9 год.00 хв. до 10.20 год. та з 16год. 00 хв. до 18 год.00 хв. в зоні дії однієї і тієї ж базової станції мобільного зв"язку ПтАР "Київстар" вбачається, що абонент [NUMBER] 03.03.2020р. о 10.04.34 мав вхідний дзвінок, який зафіксовано на базовій станції розміщеній по вул. Д.Галицького, 19 в м.Рівне. За цією ж інформацією судом не встановлено доказів того, що запитувані абоненти перебували одночасно в одному і тому ж місці. Суд вважає, що зібраними та дослідженими судом достовірними доказами, не знайшли свого підтвердження доводи позивача про те, що він 03.03.2020 з 9 год.00 хв. до 10.30 год. та з 16год. 00 хв. до 18 год.00 хв. виконував свої функціональні обов"язки за дорученням в.о.голови за межами робочого місця. Суд прийшов до такого висновку, виходячи з того, що такий факт заперечила як [PERSON] , так і керівник Секретаріату Партії М.Саврасов своїм листом. Наданий суду бюлетень суд не може ідентифікувати ні за якими ознаками ні дату ні місця друкування ні час виготовлення бюлетня ні особу, яка готувала такий зміст бюлетня саме 03.03.2020р., ні той факт, що він був підготовлений та узгоджувався саме 03.03.2020р., а проведення інтерв"ю взагалі ніякими доказами не підтверджується, тему інтерв"ю не вказали ні позивач ні свідок [PERSON] , питань позивач не готував, а саме інтерв"ю, як пояснив позивач у судовому засіданні, запам"ятав. А отже відсутність на робочому місці з поважних причин є сумнівною та на думку суду є не доведеною достовірними доказами . Проте, з наданих суду доказів не можливо чітко встановити, що позивач сумарно був відсутній на робочому місці 03.03.2020р. протягом трьох з половиною годин. Разом з тим, суд прийшов до висновку, що в.о.голови Рівненської територіальної організації політичної партії "Європейська Солідарність" при звільненні [PERSON] було допущено порушення вимог КЗпП. Отримання доповідної записки є підставою для проведення службового розслідування. Під час службового розслідування мають бути вжиті заходи для з`ясування причин відсутності працівника на роботі (телефонні дзвінки, надсилання листів працівнику, отримання від працівника письмових пояснень тощо). У зв"язку з чим керівник видає наказ або розпорядження або хоча б ставить відповідну візу на доповідній записці. У наказі має бути викладено доручення про проведення службового розслідування та з`ясування причин відсутності працівника на роботі, призначено виконавців та визначено строки проведення службового розслідування. Наказ видається керівником підприємства в день отримання доповідної записки. проте як встановлено судом, в.о. голови сама усно попросила [PERSON] надати пояснення. Працівника необхідно ознайомити з таким розпорядженням (наказом) під особистий підпис. Як у наказі, так і у розпорядженні має бути викладена вимога до працівника про надання письмових пояснень щодо причин відсутності на роботі, а також, за наявності, документів, які підтверджуються поважність таких причин. У розпорядженні (наказі) необхідно визначити строки для надання пояснень та документів. За результатами службового розслідування складається акт, у якому відображаються результати вжитих заходів для з`ясування причин відсутності працівника на роботі. Акт оформлюється у довільній формі. В акті мають бути викладені конкретні причини відсутності працівника на роботі або вказано про те, що з`ясувати причини не вдалось. Акт за результатами службового розслідування складається наступного робочого дня після спливу строку, наданого працівникові для надання письмових пояснень та документів щодо причин відсутності на роботі , прийняття роботодавцем об`єктивного і остаточного рішення. Проте, позивачу не надавався строк для надання пояснень. Як правило, акти складають комісією у складі трьох осіб, проте акт про відсутність на роботі від 03.03.2020р. складений 2 особами, а як встановлено судом в штаті партії перебувало 8 осіб згідно табелю обліку робочого часу. Виходячи з Правил внутрішнього трудового розпорядку РТО партії за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано лише один з таких заходів стягнення : догана або звільнення, що відповідає ст. 147 КЗпП. За положеннями ч.3 ст. 149 КЗпП при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Проте, в порушення визначеного порядку, ступінь вчиненого проступку не визначався, які настали наслідки відсутності на робочому місці не зрозуміло, та не враховувалася попередня робота позивача, до якого як встановлено з записів у трудовій книжці , заходів стягнення раніше не застосовувалося. За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення у зв"язку з порушенням відповідачем порядку звільнення працівника. Відтак, наказ «Про звільнення [PERSON] за прогул» № 04-ос від 04.03.2020 р., виданий в.о. Голови Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» Дмитренко І.І. слід скасувати та поновити [PERSON] на роботі - на посаді прес-секретаря Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність». Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 235 КЗпП України в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. У постанові Верховного Суду України від 25 травня 2016 року у справі № 6- 511цс16 викладена правова позиція, що якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу, оскільки законом не передбачено будь-яких підстав для його зменшення. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100. З урахуванням цих норм, зокрема абз.3 п.2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи. Основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно п.8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством - календарних днів за цей період (п.5 розд. IV Порядку). Абз. 2 п.8 Порядку передбачено, що після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. Відповідно до абз.3 п.8 Порядку, середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з отриманням вимог законодавства. Тобто, вважаю, що із відповідача має бути стягнуто виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу із 05.03.2020 року по дату ухвалення судом рішення по цій справі. Згідно довідки про середньоденну заробітну плату, виданої Рівненською територіальною організацією Політичної партії "Європейська солідарність" від 25.03.2020 року, розмір середньоденної заробітної плати [PERSON] становить 495,93 грн. Кількість робочих днів за період з 05.03.2020 по 10.11.2020 р. згідно розрахунку розміру середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу становить разом 171 роб.день, з яких : з 05.03.2020 р. по 31.03.2020 р. - 18 днів, з 01.04.2020 р. по 30.04.2020 р. -21 день, з 01.05.2020 р. по 31.05.2020 р. - 19 днів, з 01.06.2020 р. по 30.06.2020 р. -20 днів, з 01.07.2020 р. по 31.07.2020 р. -23 дні, з 01.08.2020 р. по 31.08.2020 р. -20 днів, з 01.09.2020 р. по 30.09.2020 р. - 22 дні, з 01.10.2020 р. по 31.10.2020 р. - 21 день, з 01.11.2020 р. по 10.11.2020 р. - 7 днів . Таким чином, станом на 10.11.2020р. розмір виплати середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу становить 84 804,03 грн. (495,93 грн. х 171 робочих днів). За встановлених по справі обставин суд визнає обґрунтованими та доведеними позовні вимоги [PERSON] в частині стягнення з Рівненської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в сумі 84804,03 грн. При вирішенні питання про стягнення з відповідача судових витрат по справі, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.2 ст. 141 ЦПК судові витрати - судовий збір в сумі 1681,60 грн., сплачений позивачем при пред`явленні позову, підлягає до стягнення з відповідача на його користь. Проведення оплати позивачем судового збору підтвержується квитанцією № 26 від 02.04.2020 р. на суму 1681,60 грн. Судові витрати - судовий збір в частині стягнення середнього заробітку підлягає до стягнення з відповідача в прибуток державного бюджету в сумі 848,04 грн., від сплати якого позивач був звільнений при пред`явленні позову на підставі п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Сторона позивача, та сторона відповідача заявили про намір звернутися до суду з заявами про відшкодування витрат на правничу допомогу. На підставі викладеного ст. 40, 147,149, 235 КЗпП України,

Outcome: approved