Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-22 00:00:00

Позивач у вересні 2014 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення компенсації за спричинену матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття, в розмірі 33096,52 гривень. Позивач мотивує свої вимоги наступним. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. 14 квітня 2014 року сталося залиття його квартири. Згідно з актом комісії КП "Залізничне" залиття сталося внаслідок пожежі, що виникла в вище розташованій квартирі [ADDRESS]. Позивач вказує, що внаслідок гасіння пожежі, яка сталась в квартирі Відповідача [PERSON], в його квартиру потрапила вода чорного кольору, із сажею, у зв'язку з чим були пошкоджені стіни, стелі, електропроводка, підлога та меблі, необхідно здійснювати масштабні ремонтні роботи, вартість яких згідно з калькуляцією, наданою ФОП [PERSON] на підставі договору №3520 від 12.11.2014р., становить 24469,38 грн. Крім того, Позивач надав суду докази придбання ним будівельних матеріалів (оригінали товарних чеків) на суму 8627,1 гривень. У судовому засіданні Позивач позов підтримав, просив суд його задовольнити. Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечував, наполягав на тому, що акт КП "Залізничне" про залиття складений із порушеннями. Крім того, Відповідач наполягала на тому, що її вини у виникненні пожежі немає, що підтверджується, на її думку, Технічним висновком №94 Дослідно-випробувальної лабораторії Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України в м. Києві, згідно з яким ймовірною причини пожежі стало виникнення аварійних режимів роботи в електромережі в електророзетці житлової кімнати квартири. Крім того, Відповідач просила суд критично поставитись до калькуляції вартості ремонту квартири Позивача, вважаючи його неналежним доказом. У судовому засіданні в якості свідків були допитані свідки, які підтвердили суду обставини події та її масштаби залиття у квартирі, належній Позивачу. Так, свідок [PERSON] пояснив, що є знайомим Позивача, був присутній в належній йому квартирі під час усунення наслідків гасіння пожежі в квартирі поверхом вище, відзначив, що залитою була вся квартира, вода темного кольору стікала через стелю по стінах, стояв запах горілого, все в квартирі було забруднене, підлога повністю вкрита водою. Свідок [PERSON] зазначив, що він проживає в квартирі [ADDRESS] того ж будинку, в якому сталася пожежа, підтвердив, що він заходив у квартиру до [PERSON] після гасіння пожежі, бачив, що вода стояла в квартирі на рівні щиколоток, всі стіни та стеля були мокрі з темними плямами від сажі. Свідок [PERSON] також зазначила, що вона проживає в одному будинку зі Сторонами по справі, в квартирі [ADDRESS]. Дала аналогічні свідчення щодо масштабів залиття квартири Позивача. В судовому засіданні в якості свідків також були допитані працівники КП "Залізничне" [PERSON], [PERSON] та [PERSON], , які підтвердили викладене в Акті про залиття від 18 квітня 2014 року, складеного за результатами огляду квартири [ADDRESS] після залиття її з вище розташованої квартири [ADDRESS] під час пожежі. Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення Позивача та Відповідача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Згідно з актом про залиття від 18.04.2014р., затвердженого директором КП "Залізничне", встановлено, що на момент обстеження в [ADDRESS] відбулося залиття, сліди від якого є в коридорі (шпалери на стелі та стінах), на кухні (шпалери на стелі та стінах, відшарування кахельної плитки на підлозі), в кімнаті (шпалери на стінах та стелі), в ванній кімнаті (пошкоджено підвісну стелю та ламінат на підлозі). При цьому в судовому засіданні усіма учасниками складання Акту від 18 квітня 2014 року уточнено, що пошкоджений ламінат насправді був у житловій кімнаті, а не у ванній, як помилково зазначено у акті, пояснюючи це технічною помилкою при складанні Акту. Відповідно до кошторису вартості ремонту квартири [ADDRESS], складеного Фізичною особою - підприємцем [PERSON] на підставі договору №3520 від 12.11.2014р., вартість ремонтних робіт, спрямованих на усунення пошкоджень, спричинених залиттям, зафіксованим вищезазначеним актом, становить 24469,38 грн. (а.с. 27-43). Враховуючи, що зазначена калькуляція не включає в себе витрат на придбання додаткових будівельних матеріалів (багетів, ламінату, шпалер, клею для шпалер тощо), суд вважає за можливе включити до суми матеріального збитку також витрати, понесені Позивачем окремо на їх придбання, що підтверджуються товарними чеками від 09.07.2014р. (а.с. 13-14) Суд не може взяти до уваги заперечення Відповідача в частині визначення розміру заподіяної залиттям шкоди, оскільки іншого розрахунку Відповідачем не надано, клопотань про призначення експертизи не заявлено. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоду, повинна її відшкодувати в повному обсязі. Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, обов'язок доказування відсутності вини покладений на Відповідача. За клопотанням Відповідача судом витребувано Технічний висновок №94 від 14.04.2014р. Дослідно-випробувальної лабораторії Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України в м. Києві щодо встановлення причини виникнення пожежі, яка сталася 11 квітня 2014 року в квартирі [ADDRESS]. Згідно із зазначеним висновком імовірною причиною пожежі у квартирі Відповідача було виникнення аварійних режимів роботи в електромережі (великі перехідні опори) в електророзетці житлової кімнати квартири. Як вбачається зі змісту дослідницької частини Висновку, Великі перехідні опори утворюються за рахунок: - погіршення електропровідності через утворення твердих оксидних плівок, підгоряння контактних поверхонь, їх забруднення маслянистими нашаруваннями і пилом; - ослаблення, розхитування та порушення щільності болтових контактів через вібрацію, різницю коефіцієнтів; - підвищення напруги в матеріалі контактів і їх пластичну деформацію через переохолодження болтових з'єднань. Встановлено, що Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Як власник, [PERSON] несе відповідальність за належне утримання свого майна. Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 1357 від 26.07.1999р., встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. У відповідності до ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України обов'язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир. Частина 8 статті 80 Кодексу цивільного захисту України визначає, що матеріальні збитки, пов'язані з пошкодженням майна під час гасіння пожежі, пожежно-рятувальні підрозділи не відшкодовують. Відшкодування матеріальних збитків, завданих під час гасіння пожеж, здійснюється відповідно до глави 17 цього Кодексу. Частина 3 ст. 84 зазначеного Кодексу передбачає, що відшкодування матеріальних збитків постраждалим здійснюються в тому числі за рахунок фізичних осіб, винних у виникненні надзвичайних ситуацій. Таким чином, суд вважає встановленою вину [PERSON] у виникненні пожежі в її квартирі внаслідок неналежного виконання нею своїх зобов'язань по утриманню майна, забезпечення пожежної безпеки, а вимоги до неї про відшкодування збитків внаслідок гасіння пожежі обґрунтованими. З огляду на викладене підстав для відмови у задоволенні позовних вимог [PERSON] про відшкодування матеріального збитку немає, стягненню з Відповідача підлягає сума в розмірі 33096,48 гривень. Крім того, у відповідності до ст. 88 ЦПК України стягненню з Відповідача на користь Позивача підлягає судовий збір в розмірі 330,00 гривень.

Outcome: approved