Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-06 00:00:00

Представник позивача Кучер А.В., діючи в інтересах позивача на підставі довіреності від 01.09.2016 № 1-117, звернувшись до суду із позовом, просить стягнути з [PERSON] на користь публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Київоблгаз" матеріальну шкоду (заборгованості за необлікований (донарахований) об'єм природного газу) в сумі 98 724.30 грн., а також понесені судові витрати по оплаті судового збору. В обґрунтування своєї позовної вимоги зазначає, що між ПАТ «Київоблгаз» та [PERSON] був укладений публічний договір на розподіл природного газу про надання послуг з газопостачання до домоволодіння відповідача, що по [ADDRESS]. 30.06.2018 працівниками газового господарства було виявлено облаштування відповідачем прихованого газопроводу в обхід лічильника, про що цього ж дня було складено Акт про порушення № 1759. Останній був предметом розгляду Комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ за участю відповідача 27.07.2017, рішенням якої Акт було затверджено та було складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу на суму 98 724.30 грн.. Вказана сума становить розмір заподіяної позивачу шкоди. Під час розгляду спору по суті представник позивача у судовому засіданні зменшив розмір позовної вимоги, прохаючи стгянути з відповідача на користь позивача заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу в сумі 82 670.14 грн.. Не погоджуючись із вимогами позову, відповідач подав відзив на позов, яким просить у задоволенні позову відмовити. При цьому зазначає, що додані позивачем до матеріалів справи фотографії не можуть бути належним та допустимим доказом наявності несанкціонованого газопроводу, оскільки відсутні будь-які докази того, що вони зроблені сертифікованим приладом та уповноваженою на те особою у відповідності до чинного в Україні законодавства. Окрім того, із позовної заяви та доданих до неї документів неможливо встановити розрахунок суми матеріальної шкоди за необлікований /донарахований/ об'єм та обсяг природного газу і його вартості. Сума матеріальної шкоди є загальною, відтак, не вбачається можливим встановити правильність та підстави для її нарахування. Стверджує, що вказаного несанкціонованого газопроводу він не облаштовував. Вважає, що доказом облаштування несанкціонованого газопроводу шляхом прихованих заходів може бути лише висновок експерта, якого позивач суду не надав у звязку з чим безпідставно провів розрахунок матеріальної шкоди на підставі абзацу 2 підпункту 1 пункту 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем. Зазначає, що позивачем не надано доказів, якими підтверджується дата останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки). За вказаних обставин вважає, що у нього не виникло зобов'язання відшкодовувати позивачу матеріальної шкоди на підставі абзацу 2 підпункту 1 пункту 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем. З будь-якими претензіями з приводу сплати матеріальної шкоди позивач до нього не звертався. Звертає увагу суду на ті обставини, що акти складені представниками позивача він підписав, оскільки останні йому повідомили, що їх підписання не спричинить для нього будь-яких наслідків і що їх підписання потрібне для мирного врегулювання спірної ситуації. В силу свого похилого віку він не зміг одразу усвідомити того, які саме документи ним підписані та які правові наслідки вони матимуть. З урахуванням наведеного, вважає, що позивачем не надано належних, достатніх та допустимих доказів того, що саме він облаштував несанкціонований газопровід за вищезгаданою адресою, що вказаний несанкціонований газопровід є прихованим в розумінні чинного законодавства України, не надав розрахунку завданої шкоди та інших доказів правомірності такого розрахунку, з якого можливо було б встановити період нарахувань, ціну тощо. В судовому засіданні представники позивача Кучер А.В. та Мордатенко К.Л. позовну вимогу підтримали та просили її задовольнити, пославшись на наявність в матеріалах справи достатніх доказів облашування відповідачем несанкціонованого газопроводу шляхом прихованих заходів, що завдало збитків ПАТ "Київоблгаз". Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позов. Представник відповідача [PERSON] підтримав позицію свого двірителя з наведених у відзиві підстав. Заслухавши сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши письмові докази судом встановлені такі фактичні обставини. Позивач на підставі ліцензії серії АГ № 507469, виданої на підставі рішення Ноціональної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1079 від 23.06.2011 ( переоформлена рішенням від 01.09.2015 № 2248) здійснює розподіл природного газу, газу (метану) вугільних родовищ.(а.с. 5-7). Відповідач [PERSON] є власником житловго будинку, розташованого в [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку від 27.07.2011, посвідченого державним нотаріусом Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Рокитнянського району Київської області та витягом про державну реєстрацію прав від 20.11.2011, виданим Комунальни підприємтсвом Київської обласної ради "Білоцерківське міжміське бюро технічної інвентаризації" ( а.с. 10-11). Загальна площа житлового будинку становить 58.50 кв.м., що підтверджується технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок та повідомленням КП КОР "Південне БТІ" (а.с. 144-145). Відповідач є споживачем природного газу за вказаною адресою, послуги з постачання якого йому надає позивач. Вказана обставина відповідачем та його представником у судовому засіданні не заперечувалася. 30.06.2017 працівниками Рокитнянської дільниці Кагарлицької ФЕГГ за за місцем проживання відповідача було виявлено прихований несанкціонований газопровід, виконаний шляхом прихованої врізки в діючий газопровід-ввід перед приладом обліку спожитого газу та підключення гумового шлангу до даного несанкціонованого газопроводу в підземний газопровід-ввід під землею, з якого власне і проводився самовільний необлікований відбір природного газу на потреби домоволодіння відповідача. По даному факту працівниками позивача за участю відповідача 30.06.2017 на місці проживання відповідача було складено Акт про порушення № 1759, який у свою чергу був підписаний трьома представниками позивача та відповідаче ( а.с. 12). Під час виявлення порушення та складання Акта про порушення застосовувалась фотофіксація ( а.с. 15-21). Відповідач [PERSON] безпосередньо після складання Акта про порушення підписав останній та не висловив жодних заперечень з приводу викладених у ньому обставин. Не висловив він таких і під час розгляду цього Акту 27.07.2017 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Навпаки вину свою визнав та пояснив, що несанкціонований газопровід зробив сам через скрутне матеріальне становище і про що свідчить зміст протоколу №1759 засідання комісії, який був підписаний також відповідачем (а.с.24). Відразу після виявлення порушення, а саме 30.06.2017 представниками ПАТ «Київоблгаз» було також складено акт про відключення від газопостачання об'єкту споживача по [ADDRESS]. Також представниками ПАТ «Київоблгаз» було складено акт про усунення порушення від 30.06.2017 шляхом припинення газопостачання на житловий будинок шляхом відключення з видимим розривом та встановлення глушки. (а.с. 13-14). Вказані акти підписані представниками ПАТ «Київоблгаз» та споживачем [PERSON] без будь-яких зауважень з боку останнього. На підставі вказаного акта про порушення № 1759 від 30.06.2017 комісією з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за нормами споживання природного газу населення з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період за період з 29.06.2015 по 29.06.2017 у розмірі 98 724.30 грн. (а.с.25). Відповідач [PERSON] цього ж дня отримав вказаний Акт-розрахунок та рахунок на сплату вартості необлікованого (донарахованого) обєму та обсягу природного газу (а.с. 24). За заявою відповідача від 15.02.2018 ( а.с.187) 28.02.2018 на засіданні комісії, на яку ані відповідач, ані його представник не з'явилися, було проведено перерахунок суми збитків, зважаючи, що попередній розрахунок був зроблений невірно внаслідок застосування невірних даних про опалювальну плошу жилого будинку відповідача по [ADDRESS]. За проведеним перерахунком сума завданих збитків склала 82 670.14 грн. (а.с.185-186). Рахунок № 0001759 від 28.02.2018 на оплату завданих збитків у розмірі 82 670.14 грн 02.03.2018 було направлено відповідачу поштою з повідомленням про вручення ( а.с. 188). На час вирішення спору судом заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу залишається бути невідшкодованою відповідчем. З'ясувавши обставини спору та оцінивши отримані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку зібраним в цілому, так і кожному доказу окремо, суд приходить до висновку, що позов належить задовольнити з огляду на таке. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до частини першої статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що між сторонами спору виникли правовідносини, які випливають із договору постачання природного газу. Правовідносини між споживачем та постачальником газу врегульовані Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2494, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 6 листопада 2015 року за №1379/27824, Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою НКРЕКП № 2496 від 30.09.2015 року. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Закон України «Про ринок природного газу» визначає наступних суб'єктів ринку природного газу: оператор газотранспортної системи; оператор газорозподільної системи; оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач. З матеріалів справи вбачається, що у спірних правовідносинах ПАТ «Київоблгаз» має статус оператора газорозподільної системи (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, оператор ГРМ - суб'єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління), а відповідач - статус споживача (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, споживач природного газу - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу). Згідно з пунктом 3 розділу І Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП № 2496 від 30.09.2015 року, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником і споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил. Договір постачання природного газу має відповідати Типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку. Договір постачання природного газу побутовим споживачам укладається з урахуванням статей 633, 634, 641 та 642 ЦК України шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов договору, що розміщений на офіційному вебсайті Регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору. Також, згідно з пункту 1.3 Типового договору постачання природного газу (затвердженого Постановою НКРЕКП № 2500 від 30.09.2015р), цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на невизначений строк шляхом приєднання Споживача до умов цього Договору. Фактом згоди Споживача про приєднання до умов цього Договору є отримання Постачальником поданої Споживачем заяви-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам за формою, встановленою у додатку 1 до цього Договору, та/або сплачений Споживачем рахунок (квитанція) Постачальника за поставлений природний газ, а щодо постачальника, на якого в установленому чинним законодавством порядку покладені спеціальні обов'язки з постачання природного газу побутовим споживачам, - факт споживання природного газу відповідно до вимог Правил постачання та за умови, що у Споживача відсутній інший діючий постачальник (для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам усіх діючих побутових споживачів, об'єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов'язками, останній в установленому порядку надсилає кожному побутовому споживачу заяву-приєднання разом із супровідним листом за формою, встановленою у додатку 2 до цього Договору). Факт приєднання відповідача до умов Типового договору з огляду на встановлені обставини спору у суду сумнівів не викликає. У відповідністю зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.2 ст.13 Закону України «Про ринок природного газу»споживач зобов'язаний, зокрема: укласти договір про постачання природного газу; забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів. Відповідно до підпункту 5 пункту 5.2 розділу V Типового договору постачання природного газу споживач зобов'язаний не допускати несанкціонованого відбору газу. У разі порушення або невиконання своїх обов'язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч.3 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу»). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціонований газопровід - самовільно під'єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з'єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу); Пунктом 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем встановлено, що уразі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об'єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об'ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об'єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем приховані заходи - несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ (засіб вимірювальної техніки/ЗВТ - технічний засіб, включаючи лічильник газу, який застосовується під час вимірювань і має нормовані метрологічні характеристики) Відповідно до пунктів 2, 3, 8, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов'язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості. Отже, відповідач був обізнаний про факт виявлення порушення, про розмір збитків, отримав копії всіх документів, якими був встановлений факт порушення, не подав до вказаних документів жодних зауважень чи заперечень, не оскаржив складені за результатом їх виявлення документи в установленому законом порядку, а навпаки під час складання актів погодився із їх змістом. Позивачем дотримана процедура щодо виявлення порушення, фіксування виявленого порушення, вказані документи повністю узгоджуються між собою, і підстав піддавати їх сумніву суд не вбачає. Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач, встановивши несанціонований газопровід шляхом прихованих заходів, здійснив несанкціонований відбір природного газу з ГРМ, тому є підстави для застосування санкцій, передбачених законом, зокрема, передбачених Кодексом газорозподільних систем, в тому числі для розрахунку збитку. При визначенні розміру суми, що підлягає стягненню, суд виходить з наступного: Відповідно до пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем при складанні акта-розрахунку враховується: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відповідно до пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. З проектної та виконавчо-технічної документації вбачається, що будинок по [ADDRESS] обладнаний газовим котлом (КС-16) та плитою газовою (ПГ- 4). Будинок газифіковано у 1991 році (а.с.127-141). [PERSON] був проінструктований про правила користування газом, про що свідчить його підпис. З Акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу від 28.02.2018 вбачається, що за наявність несанкціонованого газопроводу відповідачу нараховано суму збитків у розмірі 82 670.14 грн., нарахування проведено за два роки з 29.06.2015 р. по дату виявлення порушення 29.06.2017, необлікований обєм природного газу за цей період за ціною закупівлі природного газу оператором ГРМ становить 9957.612 м. куб.. Вказаний акт, як встанволено у сдуовому засіданні, був направлений відповідачу поштою. Згідно зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення Протокол і Акт вручені відповідачу особисто 10.03.2018 та ним не спростовані. Отже, встановлені судом фактичні осбавини свідчать про те, що відповідач допустив порушення пункту 1 глави 2 розділу ХI Кодексу газорозподільних систем, а саме, проведення несанкціонованого газопроводу шляхом прихованих заходів, внаслідок чого позивачу завдано збитків, тому вважає, що ПАТ «Київоблгаз» правомірно здійснило розрахунок збитків необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за нормами споживання природного газу населення з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період за період з 29.06.2015 по 29.06.2017 у розмірі 82 670.14 грн. та приходить до висновку про задоволення позову. Доводи відповідача [PERSON] про те, що він не облаштовавув несанкціонований газопровід і те, що останній обладнаний шляхом прихованих заходів спростовуються здобутими в судовому засіданні доказами, зокрема, Актом про порушення, під час складання якого та під час розгляду якого Комісією він безспірно визнав факт облаштування ним прихованого несанкціонованого газопроводу. Спростовуються такі його доводи також і наявними у матеріалах справи даними фотофіксації порушення (фотографіями). Доводи відповідача про те, що сума збитків є загальною і неможливо встановити правильність та підстави для нарахування матеріальної шкоди, спростовуються матеріалами справи, зокрема розрахунком нарахованої суми, наведеної в акті-розрахунку від 28.02.2018 (а.с. 185-186), який проведений з урахуванням вимог пункту 1 глави 2 розділу ХI та пункту 11 глави 5 розділу ХI Кодексу газорозподільних систем. Посилання відповідача на те, що акти, складені представниками позивача він підписав тому, що йому повідомили, що це для нього не спричинить ніяких наслідків, а їх підписання потрібне для врегулювання спірної ситуації та в силу свого похилого віку він не міг усвідомлювати які наслідки потягне за собою підписання актів є такими, що не грунтуються на вимогах закону та судом не приймаються. Посилання відповідача на те, що фотографії не можуть бути належним та допустимим доказом, оскільки відсутні докази того, що вони зроблені сертифікованим приладом є безпідставними, оскільки згідно пункту 5 глави 5 розділу ХІ Кодексу споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Вказані доводи відповідача та його представника у судовому засіданні на переконання суду слід розцінювати як намагання сторони спору уникнути матеріальної відповідальності. Інших доказів, які б спростовували встановлені судом обставини (факт підключення до газової мережі з порушенням Кодексу газорозподільних систем поза приладом обліку та суму нарахованих збитків) відповідач відповідно до свого обов'язку, передбаченого ст.ст.12,81 ЦПК України, в тім, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, суду не подав. За викладеного позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задовольняються у повному обсязі, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір за платіжним дорученням № 1078 від 26.10.2017 у розмірі 1600.00 грн. (а.с.1) підлягає стягненню на його користь з відповідача у справі.

Outcome: approved