Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-20 00:00:00

Позивач ПАТ "Перший Український Міжнародний бак" звернувся до суду із вимогами до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної працівником при виконанні трудових обов'язків в сумі 1 675,37євро, що за курсом НБУ становить станом на 31.05.2016р. - 46 964,66грн. та відшкодування судових витрат в розмірі сплаченого судового збору. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що відповідачем під час виконання трудових обов'язків було заподіяно шкоди позивачу, яку в добровільному порядку відповідач не відшкодовує. В судове засідання представник позивача не з'явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримуючи вимоги, просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] про час і місце судового розгляду була повідомлена належним чином. Заяв, письмових заперечень від відповідача не надходило. За згодою представника позивача судом проведено заочний розгляд справи. Під час судового розгляду встановлено наступне. 02.03.2015 р. [PERSON] (надалі - "Працівник", "Відповідач") була прийнята на роботу до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (надалі -- «Позивач» або «Власник») на посаду касира Відділення № 28 в м. Київ згідно Наказу № 99 ОС від 02.03.2015 р. 14.03.2015 р. Відповідач була ознайомлена з Посадовою інструкцією касира Відділення № 28 в м. Києві філіалу ПУМБ в м. Києві, затверджену 14.03.2015 р. керуючим філіалом ПУМБ м. Київ Сероштан В.Ю. В той же день, 14.03.2015 р. з Відповідачем укладено Договір про повну матеріальну відповідальність працівника (надалі - Договір про повну матеріальну відповідальність). Відповідно до розділу І Переліку посад і робіт, які заміщаються або виконуються робітниками, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, які були передані їм для збереження, обробки, продажу (відпуску), перевезення або застосування в процесі виробництва, затверджений постановою Дсржкомпраці СРСР і Секретаріатом ВЦРПС від 28 грудня 1977 року N 447/24 з працівниками, виконуючими обов'язки касирів укладаються письмові договори про повну матеріальну відповідальність. Згідно з ч.І ст. 134 Кодексу законів про пращо України відповідно до законодавства працівники несуть, матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли: між працівником і підприємством, організацією відповідно до статті 135 -1 цього Кодексу укладено письмовий договір про на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Отже, відповідно до займаної посади та умов договору про повну матеріальну відповідальність Відповідач є особою, на яку може бути покладено матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з її вини Банку. 04 червня 2015 р відділенні ПУМБ "РЦ в м. Київ" при перерахунку грошових коштів інкасованих з каси відділення №28 ПУМБ в м Київ було виявлено сумнівні купюри в сумі 1 800,00 євро ( Одна тисяча вісімсот ЄВРО купюрами з номіналом в 200 ЄВРО ). Як встановлено за результатами перевірки цієї обставини, 26.05.2015 року у відділенні № 28 Позивача Відповідачем при виконані обов'язків касира за грошові кошти Позивача здійснено купівлю зазначених вище сумнівних купюр в кількості 9 штук номіналом 200 ЄВРО у не встановленої особи, тобто 1800 євро. Про виявлення зазначених сумнівних купюр був складений акт про розбіжності № 1 від 04.06.2015 р., в якому перелічені сумнівні банкноти. Також, 04.06.2015 р. була складена супровідна відомість згідно якої були виявлені сумнівні купюри та перелічені сумнівні банкноти, що були зиявлені. Для здійснення досліджень сумнівних купюр ці купюри 09 липня 2015 року були вилучені касиром [PERSON], у Відповідача, що підтверджується довідкою № 1 від 09 липня 2015 року та передані до Центрального сховища Національного банк України, що підтверджується видатковим позабалансовим ордером № 3016_3 від 09 липня 2015 року, описом № 1 банкнот іноземної валюти, які надсилаються для дослідження від 09 липня 2015 року та реєстром № 1 від 09 липня 2015 року. Як слідує з акту про дослідження Національним банком України сумнівних банкнот № 521 від 16 липня 2015 року перелічені вище сумнівні банкноти є підробленими (лист Національного банку України від 17.07.2-15 року № 50-04027/50078, опис № 1 від 09.07.2015р. та акт про дослідження сумнівних банкнот від 16.07.2015 р. № 521 ). Як слідує з пояснювальної записки Відповідача від 15.06.2015 р. особу у якої вона придбала купюри іноземної валюти в розмірі 1800 євро номіналом по 200 євро вона не пом'ятає. Купівлю зазначеної суми валюти пояснює тим, що у касі застарілі прилади, що визначають справжність банкнот, отже визначити стовідсоткову підробку банкнот не представляється можливим. Як стверджує Позивач для належного виконання Відповідачем своїх посадових обов'язків і забезпечення повного збереження дорученого йому майна Банк створив всі необхідні умови, а зокрема обладнав робоче місце Відповідача приладом для визначення справжності банкнот - детектором валют Спектр-Відео-МТ, який згідно паспорта призначений для визначення справжності грошових знаків (євро, долар, рублів, гривні, валюти будь-яких країн), цінних паперів та інших документів телевізійними та візуальними засобами та забезпечує відповідні перевірки. Відповідно до балансової довідки за період з 01.05.2015 - по 31.05.2015 р. на балансі відділення за адресою: м.Київ, вул. Мечникова, 10/2 знаходилося багато детекторів валют і відповідно до зведеного акту № 4/15 від 15.05.2014 року виконаних ТОВ «ЭЛИС» робіт по періодично технічному обслуговуванню детектори валют були в справному стані. Оскільки не потребували технічного обслуговування. Також, відповідно до зведеного акту № 5/15 від 15.06.2015 гоку виконаних ТОВ «ЭЛИС» робіт по періодично технічному обслуговуванню детектори валют були в справному стані. Оскільки не здійснювався їх ремонт. Відповідач на підставі заяви від 14.09.2015 року просила Позивача щомісячно утримувати десять відсотків з заробітної плати в рахунок погашення шкоди за курсом Національного банку України на день утримання до повного погашення. Тобто, Відповідач добровільно погодилися відшкодувати спричинену Позивачу шкоду. При цьому як стверджує Позивач після свого звільнення 13.05.2016 р. на підставі наказу № 197 ОС від 06.05.2016 року Відповідач відмовилась продовжувати добровільне погашення спричиненої шкоди. Відповідно до абз. 9 п. 8 розділу І Інструкції про ведення касових операцій банками України, що затверджена Постановою Правління НБУ від 01.06.2011 N 174 (надалі - Інструкції про ведення касових операцій) банк під час здійснення касових операцій має забезпечувати визначення справжності та платіжності банкнот (монет) національної та іноземної валюти. Відповідно до п. 11 Розділу II Інструкції про порядок організації та здійснення валютно- касових операцій на території України, що затверджена Постановою правління НБУ № 502 від 2.12.2002 року банк, фінансова установа зобов'язані перевіряти ознаки платіжності та справжності банкнот іноземної валю ти з використанням обладнання (лічильників, детекторів, оптичних приладів тощо) для роботи з готівкою, що забезпечує контроль ультрафіолетового, інфрачервоного, магнітного захисту, а також візуальний контроль проти світла, у відбитому світлі та із збільшенням не менше ніжу 10 разів. Відповідно до п.п. 4.1. - 4.2. Розділу 4 Інструкції про ведення касових операцій банк (філія, відділення) у разі виявлення під час приймання, видачі, оброблення готівки сумнівних щодо справжності банкнот (монет) національної та іноземної валюти, а також неплатіжних, навмисно пошкоджених з метою шахрайських дій, банкнот національної валюти зобов'язаний вилучити їх з оформленням довідки про вилучення (прийня ття) банкнот (монет) для дослідження (додаток 18) у трьох примірниках. Банку (філії, відділенню) забороняється видавати клієнтам, а також повертати чи тимчасово передавати виявлені в них сумнівні щодо справжності банкноти (монети) національної та іноземної валюти, а також неплатіжні, навмисно пошкоджені з метою шахрайських дій, банкноти національної валюти. Банк (філія, відділення) у разі виявлення в одного клієнта двох або більше таких банкнот(монет) має терміново за телефоном та не пізніше наступного робочого дня письмово повідомити про це органи Міністерства внутрішніх справ України за місцезнаходженням банку (філії, аддїлення) (далі - правоохоронні органи). До повідомлення в обов'язковому порядку додається копія довідки про вилучення (прийняття) банкнот (монет) для дослідження. Відповідно до п.2.2 та п.4.2 Посадової інструкції від 14.03.2015 року Відповідач визначає платоспроможність прийнятих готівкових коштів відповідно до вимог банків - емітентів. Касир несе відповідальність за платоспроможність прийнятих готівкових коштів. Таким чином, Відповідач, перебуваючи на посаді касира Відділення № 28 в м. Києві Позивача порушила вимоги чинного законодавства, неналежно виконувала свої посадові обов'язки щодо здійснення валюто-обмінних операцій, маючи можливість провести перевірку ознак платіжності та справжності банкнот іноземної валюти, не провела такої перевірки, що призвело до прийняття фальшивих банкнот Євро, як наслідок, призвело до заподіяння банку матеріальної шкоди на суму 1 800 Євро. Відповідно до ч. 1 ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обв'язків. У відповідності з п. 1 ч. 1 ст. 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до ст. 135-1 КЗпП України укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Відповідно до п.1 Договору про повну матеріальну відповідальність від 14.03.2015 р. Відповідач бере на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення цілості переданих йому матеріальних цінностей та коштів, відповідає за їх збереження. Відповідно до положень ст. 136 КЗпП України, покриття шкоди працівниками в розмірі, що не перевищує середнього місячного заробітку, провадиться за розпорядженням власника або вповноваженого ним органу, а керівниками підприємств, установ, організацій та їх заступниками - за розпорядженням вищестоящого в порядку підлеглості органу шляхом відрахування із заробітної лати працівника. У решті випадків покриття шкоди провадиться шляхом подання власником або уповноваженим ним органом позову до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду. Станом на 31.05.2016 року розмір матеріальної шкоди, яка спричинена Відповідачем Позивачу з урахуванням добровільно сплачених коштів складає 1 675, 37 євро, що за курсом Національного банку України станом на 31.05.2016 року складає 46 964,66 гривень, що підтверджується випискою/особовий рахунок з 02.10.2015 по 31.05.2016. З огляду на те, що обставини на які посилався позивач знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, не спростовані відповідачем, вони підлягають задоволенню, судові витрати - відшкодуванню. На підставі викладеного та

Outcome: approved