Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-25 00:00:00

У лютому 2015 року позивач звернулась із позовом до суду, в якому вказала, що вона є власником квартири за № 59 по вул.Маршала Рибалка, 40/1 А у м. Хмельницькому. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] А у м. Хмельницькому, яка знаходиться на восьмому поверсі, через поверх над її квартирою. 30.12.2014 року вона помітила, що у її квартирі в ванній кімнаті по кутках намокла стеля, у кухні на стелі зявилась мокра пляма і вона одразу звернулась із заявою до директора обєднання співвласників багатоквартирного будинку [PERSON] із заявою щодо зясування причини протікання води. Разом із директором ОСББ вони звернулись до жителів квартири № 67 з метою зясування причин протікання, проте відповідач запевнила їх, що сантехнічне обладнання квартири не пошкоджене та витік води відсутній. Цього ж дня вона разом із директором ОСББ спостерігали значне протікання води на 7 поверсі зі стелі. 03.01.2015 року при огляді квартири 63 (7 поверх), що над її квартирою, вони виявили у ній воду на підлозі, стінах, стелі у ванній та туалеті. Чоловік [PERSON] погодився про ймовірність протікання води у їх квартирі у захованому місці та запевнив, що вони проведуть огляд своєї квартири. 06.01.2015 року вона знову звернулась до директора ОСББ з метою виявлення витоку води та здійснення заходів щодо виконання відповідних ремонтних робіт. Директор ОСББ того ж дня відвідав квартиру №67 і з його слів їй стало відомо, що він виявив неякісно проведені сантехнічні роботи, завдяки яким здійснювався витік води. 07.01.2015 року у її квартирі в ванній та кухні мокрі плями почали зменшуватись, однак залишились сліди у кухні та деформований гіпсокартон на площі 4-5м.кв. У ванні залишився грибок, який поступово розповсюджується. Відповідно до висновку експертного дослідження №3094ед/015 складеного 10.02.2015 року внаслідок затоплення її квартири їй було завдано збитки в сумі 3308грн., що підтверджується висновком експерта. В звязку з затопленням стеля ванної кімнати, стеля кухні у її квартирі потребують термінового ремонту. Крім того, діями відповідача їй завдано моральну шкоду, так як порушено її звичайний розпорядок життя, вона не має змоги користуватися своєю квартирою у звичайному режимі, її 10-ти місячна донька та 4-х річний син не мають змоги нормально приймати ванну, тому що змушені дихати грибковими утвореннями, також вона змушена витрачати свій час на відновлювальні роботи по усуненню наслідків, спричинених затопленням. Тому позивач просить стягнути з відповідача на її користь завдану матеріальну шкоду в сумі 3308грн., моральну шкоду, яка складає 2 000 грн. та судові витрати. В судовому засіданні позивач заявлені вимоги уточнила, просить стягнути з відповідача 3679 грн. матеріальної шкоди, 3000грн. моральної шкоди, витрати на проведення експертного дослідження в сумі 600грн., витрати за проведення повторної експертизи в сумі 300грн, витрати за проведення судової експертизи в сумі 1228,80 грн., та 150 грн. витрат на правову допомогу, а всього 9201,40 грн., з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснивши, що позивачем не доведено, що заподіяння шкоди мало місце з вини відповідачки. В подальшому в судове засіданні не зявився, не надавши суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання. Заслухавши доводи позивача, заперечення представника відповідача, перевіривши матеріали справи доказами, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно належить квартира за № 59 по вул.Маршала Рибалка, 40/1 А у м. Хмельницькому. З 31 грудня 2014 року по 06 січня 2015 року трапилось затоплення квартири позивача, що підтверджується актом ОСББ «Узлісся», складеного 26 січня 2015 року, у звязку з неякісно проведеними сантехнічними роботами в квартирі №67, належній на праві власності [PERSON], які виконувались найманими працівниками. На момент обстеження квартири позивачки у ванній кімнаті на стелі в правому та лівому кутку виявлені грибкові утворення темного кольору, у кухні 2 плями та деформація стеля, що виготовлена з гіпсокартону. Згідно письмових пояснень директора ОСББ «Узлісся» [PERSON] від 14.02.2015 року №34 за заявою [PERSON] він проводив огляд квартир на верхніх поверхах будинку і зважаючи на те, що протікання води у коридорі 7 поверху починалось зі стелі, а на 8 та 9 поверсі коридори та квартири були сухі, підозра на джерело протікання води впала на квартиру №67. При огляді ванної кімнати та кухні в квартирі №67, що належить [PERSON], він виявив протікання з каналізаційної труби під ванною. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що проводив огляд квартири №67 (на восьмому поверсі) по вул.Маршала Рибалка, 40/1 А у м. Хмельницькому та виявив в ній протікання води внаслідок неякісно проведених сантехнічних робіт у ванній кімнаті. При огляді квартири на сьомому поверсі вода капала зі стелі, а на підлозі у ванній кімнаті та туалеті стояла вода десь 5 см. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 59/15 від 19.01.2016 року вартість відновлювального ремонту приміщень (ванної кімнати та кухні) квартири [PERSON] становить 3679грн.. Експерт [PERSON] в судовому засіданні підтвердив свій висновок, пояснивши, що сума витрат для приведення обєкта в належний стан визначається вартістю відновлювального ремонту, а тому майнова шкода визначена вартістю відновлювального ремонту. Відповідно до положень\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з актом, складеним ОСББ «Узлісся» від 26 січня 2015 року залиття квартири [ADDRESS] А у м. Хмельницькому сталось внаслідок неякісно проведених сантехнічних робіт в квартирі №67, належній на праві власності [PERSON] Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, в редакції Постанови № 5 від 14.01.2009 року власник квартири зобовязаний, зокрема, використовувати приміщення, житлового будинку за призначенням,\~\~забезпечувати\~\~ збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. В пункті 2 розяснень Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року з наступними змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» встановлено, що майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між діями і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.1ст.60 ЦПК України кожна\~сторона\~зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. У акті від 26 січня 2015 року, складеного комісією за участю директора ОСББ «Узлісся», відображено пошкодження у квартирі № 59 належної позивачеві на праві власності, які було виявлені внаслідок залиття, а також зазначено, що залиття квартири позивача в період з 31 грудня 2014 року по 06 січня 2015 року відбулось внаслідок неякісно проведених найманими робітниками сантехнічних робіт в квартирі №67, належній на праві власності [PERSON] Відповідач не надала суду належних та допустимих доказів відсутності її вини у залитті квартири позивача та на спростування оцінки завданої шкоди. Таким чином, враховуючи, що обов'язок щодо забезпечення справності сантехнічного обладнання в квартирі несе власник, суд приходить до висновку, що відповідальність за заподіяну позивачеві шкоду внаслідок залиття належної їй квартири повинна нести відповідач, оскільки є власником означеної квартири. Оцінюючи встановлене, суд приходить до висновку, що позов в частині стягнення матеріальної шкоди підлягає задоволенню і з [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути матеріальну шкоду в розмірі 3679грн.\~ Відповідно до\~ст. 1167 Цивільного кодексу України\~ моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Залиттям квартири позивачу завдано також моральну шкоду, оскільки внаслідок залиття квартири порушено звичайний розпорядок життя позивача, яка має на утриманні двох малолітніх дітей. Позивач не могла користуватись своєю квартирою у звичайному режимі, вимушена витрачати час на захист своїх прав та проводити ремонтні роботи. Розмір моральної шкоди позивач оцінює у 3 000 грн., проте виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості, суд приходить до висновку, що позов в цій частині підлягає частковому задоволенню і вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 1 000 грн., який є необхідним і достатнім для покриття завданої шкоди. Відповідно до ст. 88 ЦПК України якщо\~позов\~задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а тому враховуючи, що позов підлягає частковому задоволенню суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати понесені у звязку із розглядом справи, які складаються з судового збору та витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи, пропорційно до задоволених вимог в сумі 1030,20 грн. (6679грн./100%=66,79; 4679/66,79=70%; 1471,60/100х70%=1030,12грн.) Вартість проведених експертних досліджень №3094ед/015 в сумі 600 грн. та №3117ед/015 в сумі 300грн. стягненню з відповідача на користь позивача не підлягає, оскільки така сума відшкодування входила б до судових витрат і підлягала б стягненню з відповідача в тому випадку, коли була б проведена за ухвалою суду в межах розгляду справи, чого у даній справі не було. Згідно ч. 1\~ст. 84 ЦПК України\~витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Відповідно до\~ст. 1 Закону України від 20 грудня 2011 року "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах"\~розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Склад та розмір витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Відповідно до п. 48 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді як адвокатом, так і іншим фахівцем у галузі права, регламентовано у пункті 2 частини третьої статті\~79, статтях\~84,\~88,\~89 ЦПК. Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Так, із матеріалів справи вбачається, що відповідно до договору про проведення робіт (послуг) № 00808 від 04.02.2015 року, укладеного між Хмельницьким бюро технічної інвентаризації (Виконавцем) та [PERSON] (Замовником), виконавець взяв на себе обовязки по наданню усної консультації одне питання і вартість цієї послуги становить 150 грн., які були сплаченні [PERSON] 04.02.2015 року, що підтверджується квитанцією № К3-00808. Згідно довідки Хмельницького БТІ №764/01-18 від 24.02.2016 року [PERSON] отримала юридичні послуги - усну консультацію по питанню підготовки позовної заяви про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири. Проте, позивачем не було надано суду розрахунку вартості вказаних витрат, в тому числі із зазначенням часу (кількості годин, хвилин) витраченого виконавцем на надання послуги. Окрім наведеного, позивачем не надано суду доказів того, що правова допомога консультація надавалась адвокатом або фахівцем в галузі права. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в сумі 150 грн., які полягають в отриманні юридичної послуги в Хмельницькому бюро технічної інвентаризації - усної консультації по питанню підготовки позовної заяви, задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: partial