Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-16 00:00:00

у серпні 2018 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду зі вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що з метою отримання банківських послуг, відповідач підписав заяву без номера від 23.06.2016 року, згідно якої отримав кредит у розмір 16000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, зі сплатою відсотків за користування кредитом. Оскільки відповідач зобов'язання за договором належним чином не виконує, а тому утворилася заборгованість. Враховуючи викладене позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 44717,74 грн та судові витрати у розмірі 1762,00 грн. У судове засідання представник позивача не з'явився, подав клопотання (а.с. 32) про розгляд справи без його участі, позов підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання двічі не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином за зареєстрованим місцем проживання, а саме, за адресою: с. Селещина, вул. Лесі Українки, 14, Машівського району Полтавської області (а.с.42), поштовий конверт із судовою повісткою на друге судове засідання повернувся з відміткою «адресат не проживає» (а.с. 46). Виходячи з викладеного, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Суд, дослідивши надані письмові докази, дійшов такого висновку. Судом установлено, що 23.06.2016 р. між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк" та [PERSON] укладений кредитний договір без номера, що складається із Заяви позичальника, Умов і Правил надання банківських послуг, Правил користування платіжною карткою та Тарифів, за умовами якого банк видав Клієнту картку - Кредитка «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» з базовою відсотковою ставкою 3,0 % на місяць, яку з 01.01.2013 року переведено на тарифний план «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» з базовою відсотковою ставкою 2,5 % на місяць за тратами здійсненими з 01.09.2014 р. - 2,9 %, з 01.04.2015р. - 3,6 % (а.с. 6, 7). За умовами договору (п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов) після отримання від клієнта всіх документів, банк самостійно встановлює кредитний ліміт, який має право в будь-який час змінити, що є безумовною згодою клієнта про прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту (а.с. 16). Згідно Тарифів банку щомісячний платіж становить 7 % від заборгованості (але не менше 50 грн. та не більше залишку заборгованості), з 01.04.2014 р. - 5% від заборгованості (але не менше 100 грн. та не більше залишку заборгованості). За несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів передбачена сплата пені (списується у день списання процентів), яка складає: 0,24 % від сум загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення) + 50 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн.; 0,24 % від сум загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення) + 100 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше. Та при порушенні строків платежів по будь-якому із грошових зобов'язань - штраф у сумі 500 грн + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с. 7). Стягнення штрафу та пені також передбачено Умовами, а саме: пунктом 1.1.5.20, відповідно до якого, при порушенні строків платежу по будь-якому грошовому зобов'язанню більш ніж на 30 днів клієнт зобов'язаний сплатити штраф у відповідності до встановлених тарифів з урахуванням нарахованих і прострочених відсотків і комісій (а.с.13); пунктом 1.1.5.21, за яким, якщо в інших розділах не визначено іншого, при непогашенні кредиту в строк, установлений графіком погашення кредиту, відсотків і винагороди заборгованість в частині своєчасно непогашеної суми кредиту вважається простроченою, на прострочену суму кредиту нараховується пеня, розрахунок якої проводиться у відповідності з розміром, установленим в заяві на приєднання до діючого Договору для відсотків з дня виникнення простроченої заборгованості. У випадку непогашення вказаного простроченого зобов'язання на протязі 30 календарних днів всі сплачені після вказаної дати платежі є пенею, крім платежів направлених з врахуванням установленої Договором черговості на погашення тіла кредиту. В період нарахування пені на всю суму заборгованості по кредитному договору відсотки не нараховуються (а.с. 13). Відповідно до повідомлення голови Правління ПАТ КБ «Приватбанк» від 07.07.2018 р. №Е.65.0.0.0/3-365676, з 21.05.2018 р. ПАТ КБ «Приватбанк» змінило назву на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (скорочена назва - АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 48). За змістом ст. ст. 526, 530 ЦК України, зобов'язання повинно виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а якщо у зобов'язанні встановлений термін його виконання, то воно підлягає виконанню у цей термін. Згідно ч.1 ст. 1049 цього Кодексу, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. З наданого позивачем розрахунку вбачається, що станом на 03.07.2018 заборгованість відповідача за даним кредитним договором перед банком становить 44717,74 грн., з яких: 14 755,24 грн. - тіло кредиту; 5100,33 грн. - нараховані відсотки; 22 256,56 грн. - нарахована пеня; 2605,61 грн. - заборгованість по судовим штрафам (а.с. 5). Разом з тим, суд уважає що застосовування до відповідача подвійної відповідальності за невиконання кредитного договору не резонними, оскільки за змістом ст. 549 ЦК України пеня та штраф є різновидами неустойки як юридичної відповідальності, а не окремими видами штрафних санкцій. Ставлячи питання про одночасне стягнення пені та штрафу, банк просить застосувати до боржника подвійну цивільно-правову відповідальність одного й того ж виду за одне й те саме порушення договірного зобов'язання, що суперечить вимогам ч.1 ст. 61 Конституції України та ч. 3 ст. 509 ЦК України, згідно з якими ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Оскільки п. 1.1.5.21 Умов (стягнення пені) та п. 1.1.5.20 (стягнення штрафу) визначена відповідальність за несвоєчасне виконання зобов'язань, а відтак одночасне їх застосування є неприпустимим. Вказаний висновок викладений у правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у справі № 6-2003цс15 від 21.10.2015р. Таким чином, оскільки умовами договору передбачено першочергове стягнення неустойки у вигляді штрафу (п. 1.1.5.20),а тому суд уважає, що вимога позивача про стягнення пені (п. 1.1.5.21), яка передбачена Договором, є безпідставною. За таких обставин, ураховуючи, що відповідач не виконав свої зобов'язання щодо погашення заборгованості за кредитним договором в установлені договором строки, позивач внаслідок такого порушення позбавлений можливості отримати кредитні кошти та відсотки, на що він розраховував при укладенні договору, а тому суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню у зв'язку з чим з відповідачана користь позивача необхідно стягнути заборгованість за кредитним договором без номеравід 23.06.2016 р., яка виникла станом на 03.07.2018 р., у розмірі 22 461,18 грн., що включає: 14755,24грн. - тіло кредиту; 5100,33 грн. - відсотки; судові штрафи - 2605,61 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки позов задоволено частково, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial