Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-07 00:00:00

[PERSON] 07.06.2018 року звернулася до Жмеринського міськрайонного суду з цим позовом із вимогою визначити їй додатковий строк, терміном два місяці з дня набуття рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті її батька [PERSON] У позовній заяві виклала наступну позицію. [INFO] помер її батько [PERSON], після його смерті відкрилась спадщина за заповітом на земельний пай, який спадкоємцем за заповітом було успадковано. Іншого майна спадкоємцями за заповітом успадковано не було, тому що лише вказаний земельний пай було зазначено у заповіті. Оскільки спадкодавець склав заповіт щодо частини свого майна, тому частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями на загальних підставах. Після смерті [PERSON] залишилась земельна ділянка розміром 0,1100 га, кадастровий номер [NUMBER] розташована в [ADDRESS] Щодо неї спадкоємцями за законом після смерті її батька є позивач [PERSON] та її брат [PERSON], які у встановлений шестимісячний строк до Жмеринської нотаріальної контори із заявою про спадщину не зверталися. Зазначила, що її брат [PERSON] спадщину після смерті батька не прийняв та на неї не претендує, а тому вона є єдиним спадкодавцем, який претендує на вказану земельну ділянку, яка залишилася після смерті її батька [PERSON] Пояснила, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв'язку з довготривалим лікуванням її сина, дитини-інваліда від народження, який є розумово відсталим і за станом здоров'я потребує щохвилинного піклування. Повідомила, що періодично разом зі своїм чоловіком обробляли дану земельну ділянку, а тому спадщину вона фактично прийняла, так як утримує спадкове майно (земельну ділянку), що є доказом вступу в фактичне управління та володіння спадковим майном. При зверненні із заявою в нотаріальну контору про видачу свідоцтва про прийняття спадщини за законом їй було відмовлено у зв'язку з тим, що нею було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.23). Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 11.06.2018 року було залишено без руху подану 07.06.2018 року [PERSON] позовну заяву із наданням позивачу строку для усунення недоліків щодо її форми та змісту. За наслідком усунення визначених недоліків позову ухвалою судді Жмеринського міськрайонного суду від 21.06.2018 року відкрито провадження в даній справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 04.10.2018 року відкладено підготовче засідання у зв'язку з неявкою до суду учасників справи та неможливості вирішення за відсутності позивача заявленого представником третьої особи клопотання стосовно залучення [PERSON] відповідачем у справі. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 23.10.2018 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 23.11.2018 року у зв'язку із задоволенням клопотання позивача про потребу правової допомоги. 31.10.2018 року судом отримано письмову заяву позивача [PERSON] про відвід головуючому судді Верніку В.М. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 31.10.2018 року та від 08.11.2018 року визнано необгрунтованим заявлений відвід головуючому судді Верніку В.М. та відмовлено у задоволені заяви про відвід головуючого судді Верніка В.М. відповідно. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду від 23.11.2018 року під головуванням судді Верніка В.М. закрито підготовче провадження та призначено дану справу до розгляду по суті у судовому засіданні. 03.12.2018 року до суду надійшла письмова заява позивача [PERSON] про відвід усьому складу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області у зв'язку з недовірою до судової системи. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 22.12.2018 року та від 03.01.2019 року визнано необгрунтованим заявлений відвід головуючому судді Верніку В.М., яким одноособово розглядалась дана справа, та відмовлено у задоволені заяви про відвід головуючого судді Верніка В.М. відповідно. В судовому засіданні 08.02.2019 року позивач [PERSON] підтримала заявлені позовні вимоги з викладених у заяві обгрунтувань. Вказала, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв'язку з довготривалим лікуванням її сина, дитини-інваліда від народження, який потребує щохвилинного піклування. Інших родичів для тимчасового догляду за сином не мала змоги залучити, оскільки він їсть лише з нею. Зазначила також, що у її супроводі син здатен переміщатись. Причин залучення нею у якості відповідача у справі Рівської сільської ради Жмеринського району не обгрунтувала. Повідомила, що окрім неї, спадкоємцем першої черги являється її брат [PERSON], який неправомірно прийняв спадщину, яка залишилася після смерті їх батька. Просила задоволити позовні вимоги. Представник відповідача Рівської сільської ради за його належним викликом в судове засідання не з'явився, попередньо подав до суду заяву, в якій зазначив, що не заперечує проти задоволення позову та просив розгляд справи провести без його участі. Третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог [PERSON], який належним чином був повідомлений про час та місце проведення судового засідання, не з'явився, причин власної неявки не повідомив. Попередньо надав письмові пояснення щодо власної незгоди із заявленими позовними вимогами, посилаючись на помилковість тверджень за змістом позову щодо неприйняття ним спадщини після смерті батька [PERSON], яку особисто він у дійсності прийняв, а також отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну земельну ділянку лощею 0,11 га по [ADDRESS]. Також зазначив, що обстаини, на які посилається позивач [PERSON], не поважними та такими, що унеможливлювали для неї своєчасне звернення до нотаріальної контори із заявю про прийняття спадщини. Вважав за доцільне відмовити у задоволенні позову. Заслухавши пояснення позивача в судовому засідані, вивчивши заяву третьої особи та дослідивши представлені докази, суд доходить наступного. Відповідно до копії повторно виданого свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.05.2018 року (а.с.3) [PERSON] помер [INFO] в с.Рів Жмеринського району Вінницької області. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.01.2001 року [PERSON] являється батьком позивача [PERSON] (а.с.7). Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 07.03.1993 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб після якого позивач змінила прізвище на "Котляр" (а.с.7). Відповідно до довідки виконкому Рівської сільської ради Жмеринського району №348 від 31.05.2018 року [PERSON], який помер [INFO] постійно проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] Згідно запису в погосподарській книзі разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.8). Згідно постанови державного нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори від 01.06.2018 №1183/02-31 (а.с.9) позивачу [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [INFO] [PERSON], в зв'язку з пропуском шестимісячного строку звернення з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини та відсутності доказів постійного проживання з спадкодавцем. Згідно копії витягу з Державного земельного кадастру від 22.05.2018 року №НВ-0508368892018 право власності на земельну ділянку площею 0,1100 га, кадастровий номер [NUMBER] яка розташована в [ADDRESS], зареєстровано за [PERSON] (а.с.10-12). Відповідно копії витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №179/0/196-18 від 25.05.2018 року вартість земельної ділянки площею 0,1100 га, кадастровий номер [NUMBER] яка розташована в [ADDRESS] коефіцієнтом індексації 1,756; 4,796; 1,0; 1,0 станом на 25.05.2018 року становить 5185,27 грн. (а.с.13). Відповідно до довідки виконкому Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області від 06.06.2018 року №421/02-26 позивач [PERSON] постійно здійснює догляд за інвалідом [PERSON], [INFO] (а.с.14). Відповідно до довідки КЗ "Коростенський районний Центр первинної медико-санітарної допомоги" Коростенської районної ради від 06.06.2018 року [PERSON], [INFO], є інвалідом з дитинства та потребує постійної сторонньої допомоги, перебуває на обліку в районного психіатра (а.с.15). Згідно копії посвідчення серія ААБ №034927 від 16.05.2013 року [PERSON] отримує державну соціальну допомогу по інвалідності (а.с.16). З матеріалів витребуваної спадкової справи №271/2009 до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с.32-83) встановлено, що [PERSON] 04.12.2008 року було складено заповіт, яким він заповів належну йому земельну ділянку площею 2,9909 га, що знаходиться на території Рівської сільської ради кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER], що належить йому на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER], своїй онуці [PERSON], яка згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 13 вересня 2009 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на "[PERSON]". [PERSON] стосовно вказаної земельної ділянки площею 2,9909 га видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 03.09.2013 року. Також з матеріалів зазначеної спадкової справи вбачається, що третя особа [PERSON], [INFO], який є сином померлого [INFO] [PERSON], 06.06.2018 року звернувся до Жмеринської районної державної нотаріальної контори з додатковою заявою про видачу свідоцтва про право на спадкове майно, яке залишилося після смерті його батька, а саме на земельну ділянку площею 0,1100 га, що розташована в [ADDRESS] Згідно копії довідки виконкому Рівської сільської ради Жмеринського району від 19.03.2018 року №223 [PERSON], який помер [INFO], постійно до дня своєї смерті проживав в [ADDRESS]; на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем [PERSON] проживав та був зареєстрований син [PERSON] Згідно копії витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №52180694, 06.06.2018 року було зареєстровано видачу свідоцтва про спадщину за законом від 06.06.2018 року щодо земельної ділянки площею 0,1100 га, кадастровий номер [NUMBER] яка розташована в [ADDRESS], спадкоємцем якої є [PERSON], та видано останньому свідоцтво про право на спадщину за законом щодо вказаної спірної земельної ділянки. Вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши представлені докази, судом встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини. Відповідно до ст.2,4 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно ч.2 ст.48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Як вбачається зі змісту ст.51,175 ЦПК України, на позивача покладено обов'язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд, при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Якщо позивач помилився відносно обов'язку відповідача щодо поновлення порушеного права, суд має виходити із положень ст.51 ЦПК України та з урахуванням ч.3 ст.12 ЦПК України роз'яснити позивачеві право на заміну неналежного відповідача. Звертаючись до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач [PERSON] визначила відповідачем Рівську сільську раду Жмеринського району Вінницької області, тобто орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини щодо майна [PERSON], померлого [INFO]. Відповідно до ро'яснень за змістом постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" застережено, що відповідачами у справах за позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно роз'яснень, що містяться у п.8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" визначено, що пред'явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Відповідно до ч.1,2 ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. З аналізу наведеної правової процесуальної норми слідує, що законодавець поклав на позивача право та обов'язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив особисто позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити виключно від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. З урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до зазначених норм закону позивач, звертаючись до суду з позовом, повинен довести факт порушення невизнання чи оспорення його прав свобод чи інтересів саме заявленим ним відповідачем. При цьому слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не взмозі вирішувати та задовольняти позов без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов'язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача). Так, з урахуванням встановлених в ході судового розгляду обставин прийняття, а надто отримання свідоцтва про право на оспорювану частини спадщини за законом щодо належної спадкодавцю [PERSON] земельної ділянки площею 0,1100 га, кадастровий номер [NUMBER] розташованої в [ADDRESS], спадкоємцем [PERSON], який до участі у справі позивачем залучений лише у якості треьої особи без самостійних вимог, судом визначається, що саме до [PERSON], як до спадкоємця, який прийняв оспорювану спадщину за законом, не відмовився від неї та не відсторонений від її прийняття у встановленому порядку, повинен бути пред'явлений даний позов щодо визначення додаткового строку для подання заяви про її прийняття позивачем [PERSON] Про існування вказаних обставин станом на час проведення підготовчого засідання було достеменно відомо позивачу [PERSON], надто з огляду на вжиття судом заходів для вирішення, із обов'язковим наданням позивачем особистих пояснень в ході нього, поданого представником третьої особи клопотання стосовно визнання [PERSON] відповідачем, що було визначено судом як таке, що заявлено неповноважною процесуальною особою. Натомість позивач [PERSON], незважаючи на роз'яснення суду щодо наслідків невчинення нею за виключними особистими повноваженнями позивача такої процесуальної дії, категорично заявила про недоцільність заміни відповідача Рівської сільської ради на відповідача [PERSON], або залучення останнього у якості співвідповідача. Позовні вимоги до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування - Рівської сільської ради Жмеринського району при наявності спадкоємця за законом, який на час звернення з даним позовом до суду і вирішення його по суті, є таким, що прийняв оспорювану спадщину, пред'явлені за таких обставин до неналежного відповідача. Також суд не визнає в межах доводів позивача обставини здійснення нею догляду за дитиною інвалідом поважними причинами пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки ці обставини нестановили непреборних першкод для самої [PERSON], оскільки чинними на відповідний період відкриття спадщини після смерті її батька [PERSON] положеннями п.207 затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2004 року №20/5 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України особисте подання спадкоємцем письмової заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриитя спадщини передбачалось у тому числі в спосіб її направлення поштою із попереднім засвідченням нотаріально справжності підпису заявника, можливість здійснення чого спадкоємцем [PERSON] існувала спосіб її з'явлення, супроводжуючи свого хворого сина, з огляду на вказану нею можливість його переміщення у її присутності, до найближчого нотаріуса або шляхом виклику нотаріуса до себе задля вчинення відповідної нотаріальної дії. Представлені позивачем докази, які містять відомості про хворобливий стан здоров'я її сина та здійчнення нею догляду за ним, не спростовують вкааних висновків суду, у зв'язку з чим не приймаються судом до уваги. Зважаючи на викладене, з урахуванням встановлення судом при розгляді справи, що Рівська сільська рада Жмеринського району Вінницької області є неналежним відповідачем щодо даного цивільного спору, тобто позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, про залучення належного відповідача в межах заходів, що вживалися судом із наданням позивачу можливості подання відповідного клопотання ним не заявлено, вказані обставини визначають підстави для відмови у задоволенні даного позову. Окрім того, вирішуючи спвр по суті, судом встановлено, що позивачем не доведено належними та допустимим доказами поважних причин пропуску заявленого нею до продовження строку подання заяви про прийняття спірної спадщини, лише за умови чого законом передбачено право суду продовжувати цей строк, що визначає самостійну підставу залишення позову без задоволення. Про понесені судові витрати відповідачем та третьою особою наразі не заявлено, що не становить підстав вирішення судом питань їх розподілу. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed