Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому посилаючись на те, що з вини відповідача, через її недбале ставлення до стану сантехнічного обладнання власної квартири, 05 травня 2015 року мало місце затоплення гарячою водою належної йому на праві власності квартири, розташованої поверхом нижче. У результаті чого квартира потребує ремонту, а меблі відновленню, а тому просив суд стягнути з [PERSON] на його користь 23996 грн. вартості ремонту квартири та 6907,00 грн. вартості відновлювальних робіт по ремонту пошкоджених у результаті залиття гарячою водою меблів, 300,00 грн. сплачених ним за проведення оцінки збитків, 1000,00 грн. витрачених на надання юридичної допомоги, а також 3000 грн. на компенсацію завданої моральної шкоди та коштів витрачених на оплату судового збору. У судовому засіданні позивач повністю підтримав заявлені вимоги та пояснив, що рано - вранці 05 травня 2015 року він прокинувся від того, що зі стін на нього капала вода, а побачивши, що вона ллється зверху по всій квартирі, зрозумів, що причину треба з'ясовувати у мешканців квартири розташованої поверхом вище. Двері квартири йому відчинив син відповідача, повідомивши, що мама на роботі. На той час вся підлога в цій квартирі була залита водою. Він бачив, що причиною цього стало пошкодження трубопроводу гарячої води в туалеті. Викликані працівники аварійної служби перекрили водопостачання, а він разом з сусідом в цей час збирали воду з підлоги. В результаті квартира, в якій він проживає була повністю затоплена та на даний час потребує ремонту, пошкоджено меблі, які необхідно відновити, але відповідач відмовилась у добровільному порядку відшкодувати завдані йому матеріальні збитки, тому він був вимушений звернутися з даним позовом до суду. А так як внаслідок затоплення він переніс душевні страждання та хвилювання, був обмежений у користуванні житлом та вимушений проживати у знайомих, просив суд вирішити питання про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 3000,00 гривень та судових витрат. Представник позивача позовні вимоги свого довірителя підтримала у повному обсязі з тих підстав, що затоплення квартири її довірителя сталось саме з вини відповідача. Вважаючи, що в судовому засіданні позивачем надані належні докази розміру збитків та того, що відшкодувати їх повинна саме відповідач просила повністю задовольнити позовні вимоги її довірителя. Відповідач у судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що про затоплення їй стало відомо від сина, оскільки на той час вона знаходилась на роботі. Одразу після телефонного дзвінка її сина вона прийняла заходи по виклику аварійної служби та приїхала до дому, де побачила, що квартира залита водою, а в туалеті пошкоджена труба гарячого водопостачання. Оскільки прорив трубопроводу стався не з її вини, а відшкодувати позивачеві шкоду вона немає можливості, так як працює санітаркою у СМСЧ-2 м. Южноукраїнська та отримує мінімальну заробітну плату, а її чоловік виконує свій громадянський обов'язок у зоні бойових дій АТО, просила у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача також просила відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що позивачем не доведено законність позовних вимог та підстав для стягнення збитків саме з її довірительки. Суд вислухавши пояснення учасників процесу, свідків, дослідивши письмові докази, вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав. Відповідно до ч.1,2,3 ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, в судовому засіданні встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом посвідченого приватним нотаріусом Южноукраїнського нотаріального округу Миколаївської області Дмитрієвою В.В. за реєстровим №1755 від 18.07.2012 року (а.с.8), витягом про державну реєстрацію прав (а.с.9), а також технічним паспортом (а.с.10-12). Судом встановлено, що поверхом вище, у квартирі [ADDRESS] зареєстрована та проживає відповідач [PERSON] Як вбачається з акту №315 від 05.05.2015 р. на підставі усної скарги квартиронаймача проживаючого за адресою: [ADDRESS] сталось затоплення: квартири №53 по спальні і коридору по шву, №54 - усієї квартири по швах, №49 - по спальні по шву, кв. №42 - по залі по шву. Причиною затоплення зазначено: прихований дефекту трубопроводу, зірвання вентелю гарячої води через згнилу різьбу ф15 (а.с.13). Свідок [PERSON] суду показав, що є сусідом сторін по справі і також постраждалим внаслідок затоплення. Вранці 05.05.2015 року його розбудив позивач та повідомив про затоплення своєї квартири. Як виявилось його квартиру теж частково підтопило: текло зі стелі, по стінах, з електророзеток, у результаті чого йому було завдано збитку. Згодом вони разом підійнялись до квартири відповідача, зайшовши до якої виявив, що затоплення квартир, в якій проживає він та позивач сталось через залиття гарячою водою квартири, в якій проживає сім'я [PERSON]. Свідок [PERSON] суду показав, що працює черговим сатнехніком у КП "ЖЕО" та разом зі своїми колегами вранці 05.05.2015 року виїздили за викликом для усунення причин залиття квартири сторін по справі. Підтвердив, що залиття квартири позивача мало місце саме з квартири відповідача, у зв'язку з тим, що в результаті прихованого дефекту трубопроводу було зірвано вентиль гарячої води. При цьому уточнив, що наявність такого дефекту завчасно не могли помітити ні мешканці квартири, ні спеціалізований майстер. В акті б/н комісії житлово-експлуатаційної організації про затоплення від 15.05.2015 року, зазначено, що квартира позивача була затоплена з вини мешканця [ADDRESS] наймачем якої є [PERSON] У результаті обстеження кв. №54 виявлено наступне: у коридорі на стелі на шпатлівці жовті плями 0,8 кв.м., стеля потріскалась, на стінах шпалери розійшлись по швах 8м.п.; у залі на стелі на шпатлівці жовті плями 1,5 кв.м., стеля потріскалась, на стінах шпалери розійшлись по швах 25м.п., у кутках біля балкону відклеїлись шпалери 2,5кв.м.; у спальній кімнаті на стелі на шпатлівці жовті плями 0,6 кв.м., стеля потріскалась, на плінтусі жовті плями 7м.п., на стелі на шпалерах жовті плями 0,6 кв.м., на стелі шпалери розійшлись по швах 24м.п., на стелі біля дверей відклеїлись шпалери 0,5 кв.м.; на кухні на стелі на шпаклівці жовті плями 0,8 кв.м., стеля потріскалась, на стінах шпалери розійшлись по швах на 8,5 м.п. (а.с.14-15). При цьому не є зрозумілим висновок комісії щодо встановлення вини [PERSON], а лише є посилання на акт №315 від 05.05.2015 року. Судом встановлено, що 14 серпня 2015 року між [PERSON] та фізичною особою - підприємцем [PERSON] було укладено договір №18/г на проведення незалежної оцінки майна, а саме квартири [ADDRESS] (а.с.20-21). Відповідно до звіту оцінки вартості заподіяного збитку вартість збитку нанесеного внаслідок затоплення квартири склала 23996,00 грн. (а.с.22-28). Крім того між ЧП "Струг" та [PERSON] на виконання робіт по ремонту меблів внаслідок затоплення квартири останнього було обумовлено ціну (а.с.36-37) та розроблено локальний кошторис (а.с.38-44), вартість яких склала 6907,00 грн. (а.с.36-45). Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1 ст.61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Статтями 177, 179 ЖК України передбачений обов'язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитись до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватись Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 08.10.1992 року №572. Зокрема, п.7 Правил передбачено обов'язок власника квартири дотримуватись вимог нормативно - правових актів у сфері житлово - комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Доказів порушення відповідачем цих Правил позивачем не надано. Судом не можуть бути прийнятті до уваги доводи позивача про те, що 05 травня 2015 року була затоплена квартира №54 саме з вини відповідача, оскільки як свідки так і акт про затоплення від 05.05.2015 року це не підтверджують. Відповідно до ст.1 ЗУ "Про житлово - комунальні послуги" балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Цим же Законом визначено, що точка розподілу - це місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. За правилами статті 19 зазначеного Закону виконавцем послуг з централізованого постачання води та послуг з водовідведення для об'єктів усіх форм власності є суб'єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Особливими учасниками відносин у сфері житлово - комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно - правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Статтею 21 ЗУ "Про житлово - комунальні послуги" визначено права та обов'язки виконавця, зокрема останній зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Відповідно до Наказу №190 Міністерства з питань житлово - комунального господарства України виробник обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування із споживачем (п.1.3.). За стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі (п.1.6.). За п.1.8. вищезазначеного Наказу виробник відповідає за технічний стан мереж гарячого водопостачання тільки у разі перебування таких мереж у нього на балансі. Виконання робіт з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, водовідведення виконавцем здійснюється згідно з договором, укладеним між ним та власником або балансоутримувачем систем холодного водопостачання, водовідведення або уповноваженою ним особою. Постановою КМУ №630 від 21.07.2005 року затверджено Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типовий договір про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, пп. 5 пункту 34 яких виконавець зобов'язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт (п.10). Згідно пп.1 п.22 даних Правил точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві у багатоквартирному будинку послуг з постачання холодної та гарячої води - здійснюється після першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка у квартирі споживача. 03 січня 2015 року між КП "ТВКГ" та [PERSON] було укладено договір №050-03/000193 про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої водо і водовідведення (а.с.58-60). Рішенням Южноукраїнської міської ради №1261 від 29.05.2014 року функції по наданню послуг з технічного обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення і зливної каналізації у багатоквартирних житлових будинках, що знаходяться в комунальній власності територіальної громади м. Южноукраїнська від ДП «АВ» КП "ТВКГ" з 01.07.2014 року передано до КП "ЖЕО" (а.с.87-88). А тому, на думку суду в частині стягнення матеріальних збитків на користь позивача завданих йому внаслідок затоплення його квартири слід відмовити, оскільки не можливо встановити прямої вини відповідача. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. А так як суду не надано достатніх, належних та допустимих доказів того, що саме з вини відповідача позивачу спричинена майнова та моральна шкода, пов'язана із затопленням квартири, суд приходить до висновку про те, що правових підстав для задоволенню позову немає.

Outcome: dismissed