Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-08 00:00:00

У червні 2017 року ПрАТ «Київобленерго» (далі по тексту Позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з солідарно з [PERSON] (далі по тексту Відповідач 1), [PERSON] (далі по тексту Відповідач 2) та [PERSON] (далі по тексту Відповідача 3) в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил користуванням електричною енергією для населення, суму у розмірі 25483 грн. 34 коп. та судові витрати. Свій позов мотивує тим, що 17.12.2016 року представниками Фастівського районного підрозділу ПАТ "Київобленерго" при проведені перевірки дотримання споживачами правил користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] було виявлено факт порушення правил користування електроенергією для населення, про що було складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 033026 від 17.12.2016 року, а на засіданні комісії 10.01.2017 року, по розгляду акту складено Протокол № 038 та відповідно нараховано суму спричинених збитків в розмірі 25483 грн. 34 коп., які відповідачі не сплатили в добровільному порядку. Тому, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. В судовому засіданні представник позивача Радзієвська Н.А. позовні вимоги підтримала, суду пояснила, що відповідачі порушили Правила КЕЕН, які були виявлені працівниками підрозділу електромережі. По факту був складений відповідний Акт, а в подальшому на засіданні комісії було складено Протокол та відповідно проведено розрахунок завданих збитків. Просила суд позовні вимоги задовольнити. Окрім того, на попередніх судових засіданнях представник позивача [PERSON] суду пояснив, що станом на січень 2016 року у квартині [ADDRESS] існувала велика заборгованість по сплаті послуг за користування електричною енергією, у зв'язку із чим у лютому 2016 року енергопостачальником за даною адресою було відключено електропостачання. Разом з тим, зазначив, що Договір про користування електричною енергією побутовим споживачем був укладений з [PERSON], яка являлася власником вказаної квартири. Зазначив, що позивач не володів інформаціє про те, що [PERSON] померла, ніхто із спадкоємців не звертався до позивача із метою переукладення Договору про користування електричною енергією побутовим споживачам. При перевірці, з метою дотримання споживачами Правил КЕЕН, працівниками Фастівського РЕС, за вищевказаною адресою було виявлено порушення, а саме самовільне підключення до електромережі, про що відповідно було складено Акт про порушення. Окрім того, зазначив, що Акт про порушення був складений у присутності Відповідача 1, який відмовився його підписувати. На засіданні комісії з розгляду вказаного Акту, [PERSON] був присутній, та про рішення комісії йому було відомо. Розрахунок нарахованих збитків отримав Відповідач 1, однак його не погасив. Між тим зазначив, що при складанні Акту працівникам не було відомо хто на даний момент був власником будинку, за адресою якого було проведено перевірку, а оскільки при його складанні був присутній [PERSON], тому і зазначено останнього. Відповідачі в судове засідання не з'явилися, повідомлялися судом вчасно та належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили. Між тим, на попередніх судових засіданнях відповідачі та їх представник проти позову заперечували, просили відмовити в його задоволенні. Так, в судовому засіданні 10.10.2017 р. представник відповідачів [PERSON] суду пояснив, що позивач звертаючись до суду з даним позовом до трьох відповідачів не з'ясував хто з них має відношення до будинку. Зазначив, що відповідач [PERSON] не є власником даного будинку, в ньому не зареєстрований та не проживає, а тому не має жодного відношення до нього та спричинення збитків, незважаючи на те, що на нього був складений Акт про порушення та він був присутній на засіданні комісії. Разом з тим, зазначив, що на відповідачів [PERSON] та [PERSON] не було складено Акт та не запрошено їх на засідання комісії, ніхто з них не був присутній при приїзді працівників РЕС, а відповідач [PERSON] у період з травня 2016 року по 22 грудня 2016 рік взагалі не проживав та не користувався електричною енергією в даному будинку, хоча є його співвласником. Разом з тим, на попередньому судовому засіданні відповідач [PERSON] суду пояснив, що він не є власником будинку [ADDRESS], за вказаною адресою не зареєстрований та не проживає. При проведенні перевірки він не був присутній, а про приїзд працівників електропостачальника дізнався від сусідів. Вважає позовні вимоги щодо нього необґрунтованими. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] проти позову заперечували. Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання, суд ухвалив продовжувати розгляд справи у відсутності відповідачів та їх представника, оскільки сторона відповідача надала особисті пояснення суду, а повторна їх неявка в судові засідання без поважних причин, вбачає в собі явне затягування розгляду справи. Суд, вислухавши пояснення сторін, повно та всебічно дослідивши надані докази, дійшов до наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи, 24.04.2007 року між ЗАТ F.E.S «Київобленерго» правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго» (далі по тексту позивач або/чи енергопостачальник) та [PERSON] було укладено Договір №050250057 про користування електричною енергією побутовим споживачем за адресою [ADDRESS], якій належить 3/5 частин житлового будинку . Між тим, із Свідоцтво про смерть Серія [NUMBER] від 11.05.2010 року вбачається, що [PERSON] померла [INFO] року (а.с. 72). Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.12.2010 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-3420, [PERSON], [INFO] успадкував ? частину, 3/5 частин житлового будинку за номером 15 з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться по [ADDRESS], що належав померлі, [PERSON] та отримав свідоцтво про право на спадщину на 3/10 частин даного житлового будинку. Як вбачається з [PERSON] з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.06.2017 року за № 90681721, останній зареєстрував за собою право власності на частину житлового будинку. Згідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.12.2010 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-3425, [PERSON], [INFO] успадкував ? частину, 3/5 частин житлового будинку за номером 15 з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться по [ADDRESS], що належав померлі, [PERSON] та отримав свідоцтво про право на спадщину на 3/10 частин даного житлового будинку. Як встановлено в судовому засіданні 25.02.2016 року у зв'язку із заборгованістю за спожиту електроенергію, абонента [PERSON], яка є власником житлового будинку [ADDRESS], було відключено від електропостачання. (а.с. 87). 17.12.2016 року представниками Фастівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» при проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН, за адресою: [ADDRESS], було виявлено факт порушення - п. 48 Правил КЕЕН шляхом її розкрадання, про що у відповідності до п. 53 ПКЕЕН складено Акт про порушення № К 033026 від 17.12.2016 року, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника. Так, Додатком до акта про порушення №К033026 від 17.12.2016 року, складеним та підписаним трьома представниками постачальника електричної енергії, встановлено, що при перевірці за адресою [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електромережі постачальника. Як зазначено у вищевказаному документі, від надання пояснень та від підпису в Акті [PERSON] відмовився. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 (далі Правила КЕЕН) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562. Так, ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. В п.2 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року № 1357 /зі змінами/, роз'яснено, що самовільне підключення, це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначити величину електричної енергій не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією. Пунктом 3.5 вказаної Методики, передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВт·год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Згідно з підп. 2.7. Методики, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Дпер береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Як вбачається з наявного в матеріалах справи Протоколу № 038, 10.01.2017 року по розгляду Акту№К033026 відбулося засідання комісії, за наслідками розгляду було прийнято рішення провести розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії на підставі п. 53 ПКЕЕН та пп.3.1.5 Методики, за яким сума завданих збитків за період з 26.02.2016 року по 17.12.2016 рік становить - 25483,34 грн. Судом встановлено, що 19.01.2017 року [PERSON] отримав розрахунок повідомлення про оплату за січень 2017 року від 11.01.2017 по Акту порушення ПКЕЕ №033026 від 17.12.2016 р. на суму 25483,34 грн., однак на даний час не сплатив його. Енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, як передбачено п.37 Правил КЕЕН. Відповідно до п. 48 вищевказаних Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання, повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Звертаючись до суду з позовом, сторона позивача просить стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] суму завданих ПрАТ «Київобленерго» збитків в розмірі - 25483,34 грн. та сплачені судові витрати. Між тим, як встановлено в судовому засіданні відповідач [PERSON] не є власником [ADDRESS], Фастівського району, Київської області. Як вбачається з довідок № 1798 та № 1799 від 06.10.2017 року, виданих Борівською селищною радою Фастівського району Київської області, [PERSON], [INFO], за вказаною адресою не зареєстрований та не проживає, його зареєстроване та фактичне місце проживання в [ADDRESS], останній являється власником 3/4 частин вказаного житлового будинку. Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає правових підстав для стягнення з Відповідача 1, збитків завданих позивачу, оскільки стороною позивача не достатньо надано доказів, які б підтверджували факт спричинення електропостачальнику збитків, саме [PERSON], оскільки останній не є власником даного будинку, не зареєстрований та не проживає в ньому. Зважаючи на те, що сам факт самовільного підключення до електромережі підтверджено належними та допустимими доказами, працівники ПрАТ «Київобленерго» при виявленні вказаного порушення споживачем Правил користування електричною енергією діяли в межах своєї компетенції, а при складанні відповідного акту та протоколу керувалися вимогами діючого законодавства, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог, а саме в частині стягнення нарахованих збитків за порушення Правил КЕЕН з [PERSON] та [PERSON], які є власниками [ADDRESS], які відповідно зареєстровані та проживають за даною адресою, а отже є споживачами електричної енергії за вказаною адресою. Окрім того, як встановлено в судовому засіданні та не заперечувалось стороною відповідачів, відповідач 2 та відповідач 3 в період проведення перевірки та складення Акту проживали за вказаною адресою, складений Акт не оскаржували та скарги на дії працівників ПрАТ «Київобленерго» не подавали. Крім того, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] на користь позивача судовий збір у розмірі 1600 грн. 00 коп., який було сплачено позивачем при подачі позову. У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШПерехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Outcome: partial