Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-26 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: орган опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною - батьком, який проживає окремо від неї. Позовні вимоги мотивує тим, що під час шлюбу укладеного між ним ([PERSON]В.) та [PERSON], 21 вересня 2013 року народився син - [PERSON]. Однак, шлюбні відносини між ними не склались, у звязку з чим рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 25 листопада 2014 року, шлюб було розірвано, а сина [PERSON] залишено на вихованні матері [PERSON] Після розірвання шлюбу, відповідач чинить йому перешкоди у спілкуванні з сином. Неодноразові намагання мирно домовитись з відповідачем щодо його участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, не дали позитивного результату, в той час як у нього з сином чудові відносини і бажає надалі спілкуватисьь з ним, однак його обмежують у даному праві. В листопаді він ([PERSON]В.) звернувся до органу опіки та піклування виконкому Мукачівської міської ради з заявою про визначення графіку побачень з дитиною [PERSON], однак висновку немає, оскільки відповідач ухиляється від явки на засідання органу опіки та піклування, щоразу придумовуючи різні причини своєї відсутності. Відповідно до законодавства батьки мають рівні права відносно дитини, а порушуючи його права як батька, відповідач [PERSON] порушує і права дитини на вільне спілкування з ним. Тому на підставі вищенаведеного, [PERSON] звертається до суду та просить усунути йому перешкоди щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною малолітнім [PERSON], [INFO], шляхом визначення графіку побачень : середа, субота щотижня з 16:00 по 19:00 години та кожний День народження та святкові дні. Позивач - [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засідання зменшили позовні вимоги та просили суд усунути перешкоди [PERSON] щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з малолітньою дитиною [PERSON], [INFO], шляхом визначення такого графіку побачень - середа, субота щотижня за домовленістю між батьками та кожний День народження та святкові дні. Зменшені позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задоволити. Відповідач - [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засідання позовні вимоги не визнали та просили суд у їх задоволенні відмовити, подали до суду заперечення, які мотивують тим, що вона ([PERSON]О.) не чинить позивачу перешкоди у побаченнях з дитиною, а навпаки звертає увагу суду на те, що позивач протягом року взагалі не бачив та не відвідував сина. До позовної заяви позивач не надав суду жодного доказу, що він звертався за висновком до органу опіки та піклування. Вважає, що побачення сина [PERSON] із своїм батьком, повинні проходити виключно у її присутності, оскільки синові лише -2- три роки, він є дуже маленьким і до свого батька не звик. Також, звертає увагу на те, що позивач у позовній заяві вказує на те, що він дбає та піклується про сина, однак, жодних доказів не надає, а також не надав жодних доказів, що він ужив усіх заходів длч того, щоб порозумітися з матір'ю дитини і добровільно вирішити питання виховння дитини. Третя особа - представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради [PERSON] в судовому засіданні зазначила, що батьки повинні однаково брати участь у вихованні та утриманні дитини, а тому проти задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечила. Допитана в судовому засідання у якості свідка [PERSON] суду показала, що 9 місяців тому вона зустрічалась з позивачем, відповідачем та їх сином. Спілкування між ними тривало 40 хвилин. Звернула увагу, що хлопчик був комунікабельний та енергійний. Заслухавши пояснення позивача - [PERSON] та його представника - [PERSON], відповідача - [PERSON] та її представника - [PERSON], представника третьої особи - [PERSON], дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд приходить до наступного висновку. В судовому засіданні належними доказами встановлено, що відповідно до копії Свідоцтва про народження серії 1-ФМ №364948 виданого повторно 16 листопада 2016 року Мукачівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, 21 вересня 2013 року - народився [PERSON], про що зроблено відповідний актовий запис №865, в якому у графі батьки зазначені: "Батько" - [PERSON], "Мати" - [PERSON] (а.с.6). 25 листопада 2014 року по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, Мукачівським міськрайонним судом ухвалено рішення, яким вирішено: "Розірвати шлюб між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], укладений 04.08.2011 року та зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, актовий запис № 276. ... Дитину, [PERSON], [INFO], залишити на виховання матері [PERSON], [INFO]" (а.с.7). Відповідно до копії [PERSON] КАЗ №0564109 виданої управлінням інформаційної підтримки та кординації поліції Міністерства внутрішніх справ України, [PERSON], [INFO], станом на 31 січня 2017 року на території України, є особою, відносно якої 18 серпня 2010 року відкрито кримінальне провадження №12013070010000423 від 18 серпня 2010 року за ознаками злочину передбаченого ч.3 ст.185, ч.2 ст.289 КК України (а.с.9). Відповідно до копії [PERSON] виданої Мукачівською центральною районною лікарнею, [PERSON] в наркологічному кабінету Мукачівської ЦРЛ на "Д" обліку не перебуває (а.с.67). Відповідно до Акту обстеження умов проживання від 13 березня 2017 року складеного начальником служби головним спеціалістом служби у спрвах дітей виконавчого комітету Мукачівської міської ради - [PERSON], проведено обстеження умов проживання [PERSON] за адресою: с.Кендерешів, вул.Молодіжна, буд.№5, Мукачівського району Закарпатської області та встановлено, що житло розміщене на 2 поверхах 2 поверхового будинку, складається з 5 кімнат. Будинок перебуває в належному санітарному стані, світло, газ, вода, опалення. В будинку чисто охайно, тепло та затишно, батько дитини має окрему кімнату, яка може бути обладнана у дитячу (а.с.68). 14 березня 2017 року першим заступником міського голови [PERSON] підписано Висновок органу опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівського міської ради за №256/01-16, яким зазначено, що орган опіки та піклування вважає доцільним розгляд спору щодо участі [PERSON] у вихованні [PERSON], [INFO], проводити в судовому засіданні. У даному висновку також зазначено, що батько дитини [PERSON], добровільно приймає участь в матеріальному утриманні дитини, систематично сплачує кошти на утримання сина. [PERSON] має хороші побутові умови, бажає спілкуватися з сином, однак мати дитини вважає спілкування сина з батьком лише за умови у її присутності, тому що син недостатньо дорослий і тривалий час не спілкувався з батьком наодинці. Жодного документального підтвердження необхідності обмеження прав батька на участь у вихованні сина з 24 листопада 2016 року матір'ю дитини не надано (а.с.72-73). Відповідно до копії [PERSON] №12 виданого головним лікарем Центру первинної медико-санітарної допомоги м.Мукачево виконавчого комітету Мукачівської міської ради [PERSON] від 10 березня 2017 року, дитина [PERSON], [INFO], знаходиться на обліку сімейного лікаря. Хлопчик знаходиться на Д обліку у невропатолога з діагнозом : затримка мовного розвитку. У відповідності до статті 153 Сімейного кодексу України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою незалежно від проживання або перебування кожного із них. -3- Згідно статті 157 Сімейного кодексу України, той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому із батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. При наявності спору чи таких стосунків між батьками, що не уможливлюють укладення договору щодо здійснення батьківських прав та виконання обов'язків тим із них, хто проживає окремо від дитини, в порядку статті 158 Сімейного кодексу України за заявою мати або батька дитини орган опіки і піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Згідно статті 159 Сімейного кодексу України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. З статті 212 Цивільного процесуального кодексу України, вбачається, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] мають рівні права щодо виховання своєї дитини - [PERSON] Мар'яна, [INFO]. Так, якщо батько проживає окремо від дитини, але має бажання займатися її вихованням, без поважних причин ніхто не може в цьому йому перешкоджати, оскільки дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона має, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю обох батьків. В судовому засіданні не доведено жодних обставин, які б свідчили про те, що спілкування позивача з сином буде перешкоджати йому нормальному розвитку. Навпаки, суд вважає, що між батьком, який проживає окремо, і дитиною повинен існувати постійний, систематичний контакт. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, оскільки спілкування дитини з батьками, а батьків - з своїми дітьми - служить задоволенню життєво важливих потреб дитини. Тобто, безпосередня участь у вихованні сина, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед буде повністю відповідати інтересам дитини. Оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що зменшені вимоги позивача щодо усунення перешкод у спілкуванні з дитиною є законні та обґрунтовані та підлягають до задоволення. Відповідно до статті 88 Цивільного процесуального кодексу України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved