Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-02 00:00:00

У вересні 2014 року позивач звернувся до суду із позовом до ЖБК «Обчислювач-2» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Крім того, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив стягнути на його користь судові витрати та зобов'язати відповідача замінити труби внутрішнього водопостачання квартири позивача. Позов мотивований тим, що бездіяльність відповідача щодо капітального ремонту внутрішньобудинкової мережі водопостачання призвели до затоплення квартири [ADDRESS], що належить позивачу. Залиттям, яке сталось 14 травня 2013 року позивачу завдано матеріальної шкоди у розмірі 29 759,00 грн. Крім того, позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 15 000,00 грн. і судових витрат із правової допомоги у розмірі 1 948,80 гривень і 706,19 гривень державного мита. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні проти заявлених вимог заперечував. Заслухавши пояснення сторін, їх представників та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, з огляду на наступне. Як вбачається із матеріалів справи і встановлено судом, 14 травня 2013 року у квартирі позивача сталось залиття, внаслідок якого було пошкоджені стеля, стіни в квартирі. Факт залиття водою квартири Позивача, підтверджується складеним голови ЖБК «Обчислювач-2» Актом про залиття на системі гарячого водопостачання від 14.05.2013 року. Залиттям водою квартири Позивача було пошкоджено стелі, стіни, підлогу тощо, у зв'язку з чим вона потребує проведення значного відновлення (ремонту). Експертним висновком за результатами обстеження та оцінки стану стояка гарячого водопостачання, та можливих причин його прориву та технічного тану труб внутрішньобудинкових мереж водопостачання ГВП та ХВП і каналізації що проходять через квартиру [ADDRESS] підтвердився факт неналежного технічного обслуговування балансоутримувачем водопостачання будинку. Водночас Висновком експертів за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної, металознавчої та трасологічної експертизи від 29.09.2015 року, проведеної за ухвалою суду, було встановлено неможливість виявлення причинного зв'язку між замоною труб гарячого водопостачання в підвалі третього під'їзду будинку [ADDRESS] та проривом труби гарячого водопостачання у квартирі №114 цього будинку; крім того, експертами не було виявлено ознак локального механічного втручання на приграничних до злому ділянках труби, що могло призвести до її прориву. Як вбачається із матеріалів справи, балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є ЖБК «Обчислювач-2». Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов'язки, регулюються Законом України "Про житлово-комунальні послуги". Суб'єктами цього Закону є органи виконавчої влади, місцевого cамоврядування, виробники, виконавці та споживачі житлово-комунальних послуг, а також власники приміщень або будинків та балансоутримувачі, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником послуг (стаття 1, частина друга статті 3, стаття 19 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"). Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до Правил користування жилими приміщеннями, утримання будинку і прибудинкової території в Україні обов'язок по догляду за обладнанням в квартирі покладений на власника. Аналогічний припис міститься, у частині 3 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» і у статті 151 Житлового кодексу України. Водночас, відповідно до пункту 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій затвердженого постановою КМУ від 01.06.2011 №869 внутрішньобудинковою системою гарячого холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку). У даному разі залиття квартири за адресою [ADDRESS] сталося внаслідок прориву стоякової труби ГВП стався в її верхній частині, на невеликій відстані від стелі. Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України у постанові від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у пункті 2 роз'яснив, що при розгляді таких справ, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі або майну громадянина відшкодовується у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відтак, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, необхідним є наявність у діях відповідача повного складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності), шкідливих наслідків у вигляді заподіяння позивачу збитків, причинно-наслідкового зв'язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками, а також вини правопорушника. У ході розгляду даної справи судом було встановлено наявність у діях відповідача повного складу цивільного правопорушення. Так, протиправна бездіяльність відповідача із забезпечення справного технічного стану водопостачання і водовідведення призвела до заподіянню позивачу матеріальних збитків, у зв'язку із пошкодженням елементів внутрішнього оздоблення квартири відповідача; при цьому наявний і прямий причинно-наслідковий зв'язок між протіканням внутрішньоквартирного обладнання позивача і пошкодженням елементів внутрішнього оздоблення квартири позивача і наявного у квартирі майна. Відтак, з огляду на те, що обов'язок із догляду внутрішньобудинкової мережі водопостачання покладений на відповідача, то, у даному випадку, розмір майнової шкоди має бути стягнений з ЖБК «Обчислювач-2». Розмір завданої позивачу матеріальної шкоди склала 29 759,00 гривень, що підтверджується із наявної у матеріалах справи копії звіту про оцінку майна щодо проведення відновлювального ремонту квартири № 114 після її залиття, що був складений ТОВ «Агентство Експертної Оцінки» за Договором №14 від 12.06.2013 року, що був укладений між товариством і позивачкою (а.с. 30-99). Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд приходить до наступного. Частиною 1 статті 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відтак, з урахуванням суті позовних вимог, характеру, обсягу і тривалості фізичних та моральних страждань позивача, враховуючи винну бездіяльність відповідача, ціни позову, суд вважає необхідним стягнути з ЖБК «Обчислювач-2» на користь позивача 5 000,00 грн. у відшкодування моральної (немайнової) шкоди, задовольнивши позовні вимоги у цій частині частково. Крім того, суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача щодо заміни труби внутрішнього водопостачання квартири позивача, оскільки дане питання не стосується спірних матеріально-правових відносин сторін, а відноситься виключно до компетенції відповідача. Також підлягають стягненню з відповідача судові витрати, які складаються з витрат зі сплати судового збору у розмірі 706,19 грн. Витрати на правову допомогу що підлягають стягненню з відповідача були зменшені судом з 1 948,80 грн. до 1 000,00 грн., виходячи із принципу співмірності наданої позивачеві правової допомоги, складності спору, розміру заявлених позовних вимог і розумного розміру відшкодування відповідачем витрат позивача на правову допомогу. При цьому, не підлягає задоволенню вимога даного позову про стягнення з відповідача 1 500,00 грн. витрат на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт, оскільки вказана оцінка була проведена за ініціативою позивача і не може бути включена до судових витрат.

Outcome: partial