Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-09 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися в суд з позовом до [PERSON], [PERSON] та [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири. Покликаються на те, що мешкають у двохкімнатній квартирі на третьому поверсі багатоквартирного п'ятиповерхового житлового будинку в [ADDRESS]. Дана квартира №25 є їх спільною частковою власністю. Зазначає, що співвласник квартири №21 [PERSON] 30 серпня 2016 року самовільно втрутився у роботу загальних мереж водопостачання даного багатоквартирного житлового будинку, а саме: у належній йому квартирі №21 здійснив приєднання діючої системи водопостачання у недіючу систему постачання гарячої води, внаслідок чого під тиском води відбувся розрив труби, що призвело до залиття їхньої квартири №25, що стверджується актом комісії Перемишлянської міської ради. Звертає увагу суду на те, що в їхній квартирі знищено і пошкоджено: коридор (площа 6,7 м.кв.), стіни та стеля - мокрота дерев'яної вагонки; кухня (площа 8,3 м.кв.) стеля - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями по всій площі, стіни - мокрота та пожовтіння, пофарбування місцями на всій площі, підлога - мокрота та вологість дерев'яного паркету на всій площі; ванна кімната (площа 2,4 м. кв.) стеля - мокра та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі, стіни - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі;туалет ( загальна площа 1,4 м.кв.) стеля - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі. Стіни - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі. Зазначає, що компетентною організацією ТЖОВ "Сількомунгосп" були складені кошториси відновлювальних робіт та понесених матеріальних збитків на загальну суму 36571 грн. Оскільки відповідачі категорично відмовляються добровільно відшкодовувати заподіяну шкоду, змушені звернутися до суду. Окрім цього вважають, що окрім матеріальних збитків їм заподіяно моральну шкоду, оскільки втрачено життєвий спокій, нормальні життєві зв'язки. Фізичні і моральні страждання почалися при відмові відповідача сплатити визначену у кошторисі суму для проведення відновлювальних робіт та придбання необхідних будівельних матеріалів. На сьогоднішній не можливо проживати у своїй квартирі. В результаті залиття пошкодженні килимові доріжки, люстри, одяг та взуття, які знаходились у шафі коридору. Моральні та душевні переживання набрали триваючого характеру, так як в даній квартирі неможливо проживати. Звертає увагу суду на те, що стіни туалету обвалились від мокроти і їх прийшлося заново мурувати. В результаті чого [PERSON] змушена була тимчасово проживати у родичів. Просять стягнути з відповідачів у відшкодування матеріальних збитків 36570 гривень та моральну шкоду у розмірі 20000 гривень. В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача - [PERSON] позов підтримала в повному обсязі з мотивів викладених у ньому. Пояснила, що дійсно шкода завдана затопленням квартири має триваючий характер, оскільки з часу завдання шкоди минуло більше року. Позивачі неодноразово зв'язувалась із відповідачами щодо відшкодування шкоди завданої затопленням квартири, однак такі залишенні без реагування. Всі ці подій завдали їй багато моральних страждань, оскільки вона змушена проживати в житлі своєї доньки, що завдає їй значних незручностей. Окрім цього, протягом тривалого часу не можливо ліквідувати наслідків затоплення квартири, зовнішні сторони якої досі у мокрому стані, внутрішні стіни продовжують руйнуватися, внаслідок мокроти. Відповідачі в судові засіданні не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про час і місце судового розгляду, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень (а.с.57-58, 88-92, 96-99,137-138). Окрім цього, відповідачів повідомлено шляхом розміщення судової повістки в газетах " Урядовому Кур'єр" та "Високий Замок" (а.с.109-117) та судові повістки для вручення скеровані виконавчому комітету органу місцевого самоврядування та житлово-експлуатаційній організації ( а.с.85, 130,132), тому, зі згоди позивача, на підставі ст. 224 ЦПК України проведено заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши дійсні обставини справи, перевіривши їх доказами, суд приходить до переконання, що позовні вимоги слід задовольнити частково. Районним судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] - позивачам по справі на праві спільної часткової власності належить квартира за адресою: [ADDRESS], що стверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно /а.с. 27-30/. Відповідачам [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належить квартира за адресою: [ADDRESS], що стверджується довідкою виданою КП ЛОР "ЗМБТІ" (а.с.51.146) [PERSON] та [PERSON] померли. [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька [PERSON], який помер [INFO], що стверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру за №46710843 від 09.02.2017 року та копією спадкової справи №340/2016 від 30.08.2016року (а.с.60, 63-64, 74-78). Актом комісії ЛКП «Комунальник» від 30 серпня 2016 року встановлено, що в результаті обстеження квартири [ADDRESS] зафіксовано факт затоплення квартири. Дана двохкімнатна квартира знаходиться на третьому поверсі зазначеного п'ятиповерхового багатоквартирного житлового будинку. У квартирі водою пошкоджено стіни, стелю та підлогу у коридорі, кухні, ванній кімнаті та туалеті. Затоплення спричинено сусідом [PERSON] - [PERSON], мешканцем квартири №21, що розташована на першому поверсі даного багатоквартирного житлового будинку. Причиною затоплення є те, що [PERSON] самовільно втрутився у роботу загальних мереж водопостачання вищевказаного багатоквартирного житлового будинку, а саме у квартирі №21 здійснив приєднання гарячої системи водопостачання у недіючу загальну систему постачання гарячої води (а.с.102). Актом комісії виконавчого комітету Перемишлянської міської ради Львівської області від 02.09.2016року проведено обстеження наслідків затоплення квартири [ADDRESS] та встановлено, що у даній квартирі виявлено наступні пошкодження: коридор (площа 6,7 м.кв.), стіни та стеля - мокрота дерев'яної вагонки; кухня (площа 8,3 м.кв.) стеля - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями по всій площі, стіни - мокрота та пожовтіння, пофарбування місцями на всій площі, підлога - мокрота та вологість дерев'яного паркету на всій площі; ванна кімната (площа 2,4 м. кв.) стеля - мокра та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі, стіни - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі; туалет ( загальна площа 1,4 м.кв.) стеля - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі. Стіни - мокрота та пожовтіння пофарбування місцями на всій площі (а.с.11). Свідок [PERSON] - працював майстром ЛКП "Комунальник" на час затоплення квартири, дав показання про те, що 30.08.2016р. він у складі комісії за телефонним викликом, який поступив у ЛКП "Комунальник" прибули у квартиру [ADDRESS]. Побачили, що квартира вся сильно затоплена, вода не переставала текти, витікала через поріг вхідних дверей на сходову клітку загального коридору. Довго не могли знайти причин затоплення та зупинити його. Спочатку у квартирі, що розташована зверху, з дозволу власника розбили плитку в туалеті та пересвідчились, що затоплення відбувається не з цієї квартири. Зайшовши у квартиру №21 даного багатоквартирного будинку у присутності одного із її власників - [PERSON] побачили, що в його квартири відбулося самовільне втручання у роботу загальних мереж водопостачання даного багатоквартирного житлового будинку, що і стало причиною затоплення квартири №25 в будинку. Вони закрили перемичку на водопроводі загальної мережі у його квартирі і вода припинила текти. При огляді мереж водопостачання [PERSON] повідомив їх, що намагався налагодити кран, який тік на його кухні і з метою усунення таких неполадок втрутився у роботу загальних мереж. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. До збитків, ч. 2 п. 1 вказаної статті відносяться витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз'яснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зі змінами (п. 2), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна майну фізичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст.ст.58, 59, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Враховуючи, що факт затоплення 30.08.2016 року квартири [ADDRESS] мав місце, внаслідок самовільного втручання у роботу загальних мереж водопостачання багатоквартирного житлового будинку у квартирі [ADDRESS], здійснення приєднання гарячої системи водопостачання у недіючу загальну систему постачання гарячої води, чим спричинено позивачам майнову шкоду шляхом залиття їх квартири. Тому слід покласти обов»язок по відшкодуванню цієї шкоди на відповідачів, як на власників квартири, в якій мало місце самовільне втручання у роботу загальних мереж, що стало причиною затоплення квартири позивачів За змістом ч.4 та 5 ст. 319 ЦК України - власність зобов»язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже здійснення права власності повинно мати місце не на шкоду іншим власникам. Визначаючи розмір завданої майнової шкоди суд виходить із наданого позивами зведеного кошторису ТЖОВ "Сількомунгосп" відновлювальних робіт у квартирі в [ADDRESS] на загальну суму 36 571 гривень (а.с.12-19, 56) Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ст. 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичний або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків встановлених частиною другою цієї статті, яка передбачає відшкодування шкоди незалежно від вини у випадках перелічених у п. 1 та 2 частини 2 ст. 1167 та за змістом п. 3 ч. 2 ст. 1167 ЦК України - в інших випадках, встановлених законом. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За змістом п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", обов'язковому з'ясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вина останнього в її заподіянні. Зокрема, суд повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він виходив при цьому. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідачів суд виходить із вимог ст.ст. 23,1187 ЦК України, та роз'яснень, що викладені в п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду № 4 від 31 березня 1995 року N4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" та визначає суму відшкодування, яка відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості, з врахуванням обставини при яких було спричинено моральну шкоду позивачам, спричинено моральні страждання внаслідок пошкодження їх майна, необхідністю прикладання додаткових зусиль для відновлення порушеного права, неможливістю проживання в даному житлі та необхідністю вчинення дій щодо вирішення побутових проблем, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів в користь позивачів 1700 (одна тисяча сімсот) гривень з кожного у відшкодування спричиненої моральної шкоди

Outcome: partial