Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач у травні 2018 року звернулась\~до суду з зазначеним позовом,\~ уточнивши його (а.с. 138), вказуючи, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку (пай) розміром 6,32 гектарів, яка розташована на землях колишнього колективного сільськогосподарського підприємства "Латівка" Широківського району Дніпропетровської області. Встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин, просить подовжити додатковий строк для звернення із заявою про прийняття спадщини та визнати за нею право на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Позивач у судовому засіданні позов підтримала, суду пояснила, що її батько працював в КСП "Латівка", йому була відведена земельна ділянка, але оформити не встигли, було неправильно записане по батькові " [PERSON] ", а батько був " [PERSON] ". До нотаріуса звернулась пізно, бо хворіла. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] проти позову заперечує, суду пояснила, що позивачем не доведено, що її батько був в трудових відносинах з КСП на момент видачі державного акту, розбіжності по батькові не підтверджено належними доказами, відсутня інформація про резервний фонд, з моменту смерті батька спливло 17 років, позивач пропустила строк позовної давності, заявляє про застосування позовної давності. Третя особа [PERSON] суду пояснив, що він не заперечує проти позову, після смерті батька на спадщину не претендує. Представник третьої особи - Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Остапенко М.В. проти позову заперечує, суду пояснила, що в доданому до позову протоколі загальних зборів не зазначено, що батько позивача прийнятий в члени КСП, в списку-додатку до Державного акту зазначено по батьковві [PERSON] , а в свідоцтві про смерть - [PERSON] , відповідно до трудової книжки батько позивача звільнився 19.09.1996 , а Державний акт видано в жовтні 1996 року, позивачем не надано доказів про наявність земель, з 01.01.2019 розпорядниками земель є сільські ради. Ухвалою судді від 09.08.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання, залучено третю особу - [PERSON] , витребувані докази. 05.09.2018 на адресу суду надійшов відзив на позов від Широківської районної державної адміністрації. Ухвалою суду від 09.01.2019 залучено до участі у справі Новолатівську сільську раду та Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області. 20.11.2019 від представника позивача надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача з Широківської районної державної адміністрації на Новолатівську сільську раду. 20.11.2019 від представника позивача надійшла уточнена позовна заява. Ухвалою суду від 09.12.2019 замінено первісного відповідача Широківську районну державну адміністрацію Дніпропетровської області на належного відповідача - Новолатівську сільську раду. Ухвалою суду від 20.02.2020 підготовче провадження закрито, призначено судове засідання для розгляду справи по суті, визнано явку позивача обов`язковою для надання особистих пояснень. \~ \~ \~ \~Вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , згідно зі\~свідоцтвом про смерть (а.с. 29). У свідоцтві про народження позивача в графі батько зазначено [PERSON] (а.с. 28). Позивач уклала шлюб зі [PERSON] , після укладення шлюбу прізвище зі [PERSON] змінила на [PERSON] (а.с. 27). Відповідно до додатку до Державного акта на право колективної власності на землю серії І-ДП № 000104, що виданий 10 жовтня 1996 року колективному сільськогосподарському підприємству "Латівка", під № 56 зазначений [PERSON] .\~ Державний акт виданий Новоселівською сільською Радою народних депутатів Широківського району Дніпропетровської області, правонаступником якої є Новолатівська сільська рада, у колективну власність передано 5545,2 гектарів землі для сільськогосподарського використання відповідно до рішення Новоселівської сільської Ради народних депутатів (а.с.46-63). Згідно з довідкою в.о. начальника Широківського районного відділу земельних ресурсів [PERSON] № 996, місце розташування земельної ділянки Широківський район, Новолатівська сільська рада, минуле КСП "Латівка" Дніпропетровської області, цільове призначення землі для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площа земельної ділянки - 6,32 га, в тому числі ріллі - 6,32 га, грошова оцінка земельної ділянки складає 55501,94 грн. (а.с. 11). У ч. 9 ст. ст. 5 3K України (станом на 1995) передбачено, що кожний член КСП, сільськогосподарського\~\~ кооперативу,\~\~ сільськогосподарського\~акціонерного товариства у разі виходу з нього має право одержати свою частку землі в натурі (на місцевості), яка визначається в порядку, передбаченому частинами 6 і 7 ст. 6 цього Кодексу. Згідно із ч. 6 ст. 6 ЗК України при обчисленні розміру середньої земельної частки, що обчислюється сільською, селищною, міською Радою народних депутатів, враховується сільськогосподарські угіддя (у тому числі рілля), якими користуються підприємства, установи, організації та громадяни у межах території даної Ради, крім тих підприємств, установ і організацій, землі яких не підлягають приватизації. Загальний розмір обчисленої площі, як зазначалось у ч.7 ст. 6 ЗК України, поділяється на кількість осіб, які працюють у сільському господарстві, пенсіонерів, які раніше працювали у сільському господарстві і проживають у сільській місцевості, а також осіб, зайнятих у соціальній сфері на селі. До числа осіб, які працюють у сільському господарстві, відповідно до ч. 8 ст. 6 ЗК України належать усі працівники КСП, підсобних сільських господарств, селянських фермерських господарств, інших сільськогосподарських підприємств, установ і організацій. Згідно з ч.2, ч.3 ст.1 Указу Президента України від 08.08.1995 року №720/95, паювання земель\~ радгоспів\~\~та\~\~\~інших\~\~державних сільськогосподарських підприємств здійснюється після перетворення їх на колективні сільськогосподарські підприємства. Паювання земель передбачає визначення розміру земельної частки (паю) у колективній власності на землю кожного члена КСП, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства без виділення земельних ділянок в натурі ( на місцевості). Право на земельну частку (пай), згідно з ст. 2 названого Указу, мають члени КСП, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акту на право колективної власності на землю. При паюванні вартість і розміри в умовних кадастрових гектарах земельних часток (паїв) всіх членів підприємства, кооперативу, товариства є рівними. Відповідно до ст. 5 цього Указу, видача громадянам сертифікатів на право на земельну частку (пай) єдиного в Україні зразка та їх реєстрація проводяться відповідною районною державною адміністрацією. У разі виходу власника земельної частки (паю) з КСП, як зазначається в ст. 6 Указу, за його заявою здійснюється відведення земельної ділянки в натурі в установленому порядку і видається державний акт на право приватної власності на цю земельну ділянку. Після видачі громадянинові державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, сертифікат на право на земельну частку (пай) повертається до районної державної адміністрації. Як роз`яснив Верховний Суд України в п. 24 Постанови Пленуму 16.04.2004 N 7 "Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства (далі - КСП), включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку. Позивач на підтвердження того, що її батько [PERSON] , був членом КСП "Латівка" та мав право на земельну частку - пай надає незасвідчені копії документів - протокол зборів трудового колектива СП "Латівка" від 27.02.1996, однак із цього протоколу не слідує, що її батько [PERSON] був прийнятий в члени КСП (а.с. 19-22). Із відомостей про нарахування заробітної плати (а.с. 12-17) та трудової книжки (а.с. 26) слідує, що [PERSON] звільнився 19.09.1996 за ст. 38 КЗпП України. В копії довідки Новоселівської сільської ради № 972 від 06.2004 вказано, що [PERSON] і [PERSON] , по батькові якого неправильно вказано в списках розпаювання земель КСП "Латівка" одна і та ж особа (а.с. 25). В судовому засіданні представник відповідача Новолатівської сільської ради, що є правонаступником Новоселівської сільської ради, [PERSON] не визнавала, що ця довідка підтверджує розбіжності в написанні по батькові, рішення суду про встановлення належності правовстановлюючого документу - (списку-додатку) [PERSON] суду не надано. Також суд вважає за необхідне зазначити таке. 19 жовтня 2017 року з заявою до Широківської державної нотаріальної контори звернулась дочка померлого [PERSON] - позивач [PERSON] (а.с. 65). Відповідно до епікрізу позивач [PERSON] знаходилась на лікуванні з 16.06.2003 по 05.07.2003 в Софіївській центральній районній лікарні (а.с. 7-8). Постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Горбаченко О.В. від 19 жовтня 2017 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , в зв`язку з тим, що позивач пропустила шестимісячний термін з дня відкриття спадщини та не була зареєстрована із спадкодавцем, чим порушено вимоги ст. 1270 ЦК України (а.с. 6, 70). Згідно з довідкою виконавчого комітету Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області № 882 від 06.10.2017, [PERSON] був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] до дня смерті, тобто до [INFO] , заповіт не складався, з ним була зареєстрована [PERSON] (а.с. 69). \~ \~ \~ \~ Шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірвано 03 серпня 1987 року відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.201). Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа була заведена 19.10.2017 Широківською державною нотаріальною конторою. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Викладеним фактам відповідають правовідносини, які витікають із здійснення права на спадщину. З 1 січня 2004 року набрав чинності Цивільний кодекс України в новій редакції. Відповідно до п.5 Прикінцевих і перехідних положень ЦК України 2003 року правила книги шостої цього Кодексу (Спадкове право) застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Отже за змістом вказаних норм застосування ЦК України 2003 року до спадщини, яка відкрилася до набрання ним чинності можливе за двох умов: по-перше спадщина відкрилася і шестимісячний строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, і по-друге з моменту її відкриття і до 1 січня 2004 року спадщина не була прийнята ніким із спадкоємців. Судом встановлено, що спадщина відкрилась до [INFO] 2004 [INFO] , тому до застосування підлягають норми ЦК УРСР 1963 року. Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР (1963 року) спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Згідно ст. 549 ЦК УРСР (1963 року) видно, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначеній в цій частині дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Із норми ст. 550 ЦК УРСР (1963 року) слідує, що строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Як слідує з матеріалів справи [PERSON] був включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, який виданий КСП "Латівка " 10.10.1996, але [PERSON] звільнився з КСП "Латівка" 19.09.1996 до дати видачі КСП державного акту, позовних вимог або рішення суду про встановлення належності [PERSON] правовстановлюючого документу - спсику-додатку до Державного акту, в якому під № 56 зазначений [PERSON] суду не заявлено і не надано, належних і допустимих доказів того, що батько позивача був членом КСП на момент передачі землі колективу співвласників суду не надано. Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в рішенні від 24.03.2004, оскільки спадкодавець не працював в КСП на момент передачі землі колективу співвласників, то право на пай у нього не виникло і цей пай до складу спадщини не увійшов. Крім того, позивачем не надано доказів того, чи зареєстровано як юридична особа КСП "Латівка", якщо ні, чи є правонаступники, не заявлялось клопотання про витребування статуту КСП. Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними і допустимими доказами, що її батько [PERSON] , який помер [INFO] , на момент видачі державного акту - 10 жовтня 1996 року був членом КСП "Латівка", тому не доведено, що після смерті батька відкрилась спадщина - право на земельну частку (пай). Також судом не встановлено поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, передбачених ст. 550 ЦК УРСР, зважаючи на те що спадкодавець помер в 2002 році, позивач хворіла з 16.06.2003 по 05.07.2003, звернулась до нотаріальної контори в 2017 році. Відповідачем не були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; Отже, позовні вимоги позивачем не доведені та не обгрунтовані, тому в позові слід відмовити. Відповідачем заявлено про застосування позовної давності. Оскільки в позові слід відмовити за недоведеністю та необгрунтованістю, тому питання щодо позовної давності не підлягає розгляду судом в даному випадку. Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України судові витрати слід\~покласти на позивача.\~\~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed