Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-01 00:00:00

Позивач звернувсь до суду з позовом до відповідача про стягнення на його користь матеріальну шкоду в розмірі 43613,54 грн., моральну шкоду у розмірі 20000,00 грн., оплату за оцінку майна у розмір 3200,00 грн., судові витрати та витрати на правову допомогу, посилаючись на те, що він є співвласником квартири [ADDRESS]. Проживаючи в квартирі, ним здійснено капітальний ремонт, в який вкладено більше 150 тисяч гривень власних коштів. 24 квітня 2017 року його квартиру було затоплено сусідом, який проживає вище, в квартирі [NUMBER] - [PERSON]. Вина відповідача встановлена актом від 24.04.2017 року, який складений комісією в складі п'яти чоловік, головного інженера КП «Управління капітального майна» [PERSON], інженера з організації експлуатації та ремонту КП «УКМ», майстра ТзОВ фірма «Долина-Сервіс», відповідального за обслуговування внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення ПП [PERSON], помічника-консультанта депутата міської ради [PERSON] Цим актом зазначено, що затоплення сталося в зв'язку з тим, що вийшов з ладу шланг до фільтра в приміщенні кухні квартири [NUMBER]. При обстеженні квартири [NUMBER] встановлено: на стелі і стінах приміщень залу, спальні, дитячої, кухні, коридору і комірки видніються мокрі плями, в приміщенні санвузла колба електролампочки заповнена водою. Водою залито телевізор, комп'ютер, балкон і підвал під ним, а також пошкоджено мебельний гарнітур в приміщенні залу, кухонний гарнітур в приміщенні кухні, покриття підлоги ламінатом в приміщенні залу і коридору. На мебельному гарнітурі видніються здуття плити. В результаті залиття квартири [PERSON] завдана матеріальна шкода в розмірі 43 613,54 грн. що стверджується висновком ліцензованого оцінювача ТзОВ «Галтекс-плюс» станом на 26.04.2017р., яким визначено вартість збитків, нанесених в ході затоплення квартири - 40613,54грн. та накладною №16 від 18 травня 2015р. - вартість стінки у вітальню - 3300 грн. Також пошкодження його майна йому завдано також моральну шкоду. Розмір нанесеної позивачу моральної шкоди важко визначити в грошовому еквіваленті, адже після пошкодження майна він не може нормально відпочити після роботи, від запаху відчуває дискмфорт. Від плісняви, що появляєтья алергічний кашель. Також він змушений витрачати свій час для вирішення питання з ремонтом своєї квартири, а також для захисту своїх прав звертатись в різні інстанції, в тому числі і до суду. Через це змінився його звичний спосіб життя. Тому оцінюю моральну шкоду у 20000 грн. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав, зіславшись на обставини викладені в позовній заяві. Просив позов задоволити. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав з мотивів, викладених в позовній заяві, просив задоволити в повному обсязі та вважати недопустимим висновок експерта. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав. Вважає, що акт про затоплення не відповідає вимогам, оскільки складений з порушенням. Просить відмовити в позові повністю. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Як вбачається з копії Свідоцтва про право власності на житло від 19.06.1998 року, виданого відділом приватизації ДЖФ виконкому Долинської міської ради народних депутатів[ADDRESS], яка знаходиться за адресою [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної сумісної власності [PERSON] (а.с. 5). Згідно копії акту від 24.04.2017 року складеного комісією в складі: головного інженера КП «УКМ» [PERSON], інженера з організації експлуатації та ремонту КП «УКМ» [PERSON], майстра ТзОВ фірма «Долина-Сервіс» [PERSON], ПП [PERSON], в присутності помічника-консультанта депутата міської ради [PERSON], [PERSON], в зв'язку з поступленням заяв від мешканців кв.4,17 по вул.Довбуша,2 про затоплення їх квартир водою з квартри [NUMBER] (вище поверхом), вбачається, що затоплення сталося в зв'язку з тим, що вийшов з ладу шланг до фільтра на внутрішньоквартирній мережі водопостачання в приміщенні кухні квартири [NUMBER]. При обстеженні квартири [NUMBER] встановлено: на стелі і стінах приміщень залу, спальні, дитячої, кухні, коридору і комірки видніються мокрі плями, в приміщенні санвузла колба електролампочки заповнена водою. Водою залито телевізор, комп'ютер, балкон і підвал під ним, в якому знаходиться картопля, а також пошкоджено мебельний гарнітур в приміщенні залу, кухонний гарнітур в приміщенні кухні, покриття підлоги ламінатом в приміщенні залу і коридору. На мебельному гарнітурі видніються здуття плити. При обстеженні кв.17, яка межує з квартирою [NUMBER] встановлено: на стелі і стінах приміщень спальні, дитячої і коридору видніються мокрі плями (а.с.6). Відповідно до копії звіту про незалежну оцінку (а.с.28-54) станом на 26 квітня 2017 року вартість збитків, нанесених в ході затоплення квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS], розрахована з використанням витратного підходу, складає: 40 613,54 грн. без ПДВ. 26.02.2018 року судовим будівельно-технічним експертом [PERSON] було складено висновок № 59 судової будівельно-технічного експертизи по цивільній справі № 343/1029/17, відповідно до якого розмір матеріальних збитків, внаслідок затоплення квартри, завданого власнику квартири [PERSON] за адресою: [ADDRESS], що мало місце 24 квітня 2017 року визначених, як вартість відновлювальних робіт, становлять, без врахування вартоті заміни підлоги (ламінат) 21443 грн. та розмір матеріальних збитків, внаслідок затоплення квартри, завданого власнику квартири [PERSON] за адресою: [ADDRESS], що мало місце 24 квітня 2017 року визначених, як вартість відновлювальних робіт, становлять, з врахування вартоті заміни підлоги (ламінат) 30326 грн (а.с. 157-174). В судовому засіданні допитані в якості свідків сусіди сторін [PERSON] та [PERSON] пояснили, що вони побачили затоплення. На той час [PERSON] дома не було. Вони викликали працівників ЖЕКу, які приїхавши перекрили воду на стояку та комісія провела обстеження квартир [NUMBER] та [NUMBER], про що склали акт. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], який був у складі комісії, що проводила обстеження квартир [ADDRESS] ствердив, що він працює майстром ТзОВ "Долина Сервіс" і його було викликано за даною адресою, так як там було затоплено дві квартири, комісія склала акт по цьому факту. Судовий експерт [PERSON] суду пояснив, що проводив експертизу в квартирі [PERSON], у висновку експерта механічно допустив помилку в адресі даної квартири. Вважає, що встановити, чи було пошкоджено підлогове покриття він не може, оскільки на час проведення експертизи вже були проведені ремонтні роботи. Стіни мали сліди фарбування, що свідчить про проведення відновлювальних робіт, а також на плінтусах наявні сліди фарб. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обовязок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч.2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз'яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. При цьому визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із заподіяною шкодою. Враховуючи стан здоровя позивача, оскільки в ході судового розгляду було доведено протиправність діяння відповідача, яке виразилось у спричиненні матеріальної шкоди позивачу та відмові добровільно відшкодувати дану шкоду, так як вказаними діями відповідача завдано позивачу значних душевних страждань, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності суд прийшов до висновку, що вимогу про стягнення з відповідача завданої моральної шкоди слід задоволити частково, стягнувши з останнього в користь позивача 3 000,00 грн. спричиненої йому моральної шкоди. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача сплаченого судового збору, витрат на оплату за оцінку майнв та витрат на правову допомогу, то вона підлягає до задоволення виходячи з ст.141 ЦПК України. Тому з відповідача на користь позивача слід стягнути 640,00 грн. сплаченого судового збору. Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Як вбачається з розрахунку-факутури на оплату № VR170426-005 від 26.04.2017 року [PERSON] сплачено ТзОВ "Експерт ІН" авансовий платіж з оцінки майна, а саме 3-х кімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] - 3200,00 грн. (а.с. 9). А тому з відповідача також слід стягнути на користь позивача 3200,00 грн. сплачених витрат за оцінку майна. Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ст.137 ЦПК України витрати, повязані з правничою допомогою адвоката слід стягнути з відповідача на користь позивача в сумі 3 000, 00 грн. (квитанція № ПН167803с1 від 14.08.2017 р. а.с.124). Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача є частково обґрунтованими, та такими, що підлягають до часткового задоволення. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 15, 23, 280, 1166 ЦК України,

Outcome: approved