Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-14 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом ТОВ "Конбуд" про стягнення на її користь 4359 грн. матеріальних збитків, вартості будівельної експертизи в розмірі 1687,60 грн., пені в розмірі 0,2 від вартості невиконаних робіт за кожень день прострочення та моральної шкоди в розмірі 2000 грн. Представник позивача в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності в порядку заочного провадження, вимоги позову підтримала, посилаючись на обставини викладені в позові. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, причини своєї неявки не повідомив, заперечень проти позову не надав. Ухвалою суду справу розглянуто за відсутності учасників процесу у порядку заочного провадження, оскільки у справі достатньо даних про права та взаємини сторін. Вивчивши доводи позову та дослідивши письмові докази, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. Як вбачається із матеріалів справи, 22.07.2010 року позивач уклав договір підряду з відповідачем в особі директора Конотопчика Г.І., предметом даного договору є побудування другого поверху за адресою: [ADDRESS] Згідно п.4.2.4 вартість робіт по вищевказаному договору складає 48260,40 грн. Як зазначає в позовній заяві позивач, перед початком проведення вищевказаних робіт ТОВ "Конбуд" надав їй відомості про кваліфікацію та досвід спеціалістів, які будуть брати участь у виконанні робіт. Роботи дійсно були виконані, але будівництво не було доведено до кінця, а саме не встановлено водовідводу з даху другого поверху. Під час сильної зливи з розташованої квартири №15 [PERSON] залило стелю. Після огляду було виявлено недоліки у виконанні робіт ТОВ "Конбуд", а саме встановлено неправильно зроблений стик між стінами квартири позивача та квартири його сусідки [PERSON] Працівниками ТОВ "Конбуд" було повністю перероблено з'єднання стін, але закінчити роботу по будівництву водовідводу відповідач відмовився. [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та не майнової шкоди. Рішенням Центрального районного суду м.Миколаєва від 10.10.2013 року з [PERSON] на користь [PERSON], [PERSON], [PERSON] було стягнуто 2898 грн. майнової та 300 грн. не майнової шкоди та 514,97 грн. судових витрат. Рішенням апеляційного суду Миколаївської області від 20.03.2014 року вищевказане рішення Центрального суду було змінено в частині розміру майнової шкоди та збільшено стягнення з [PERSON] на користь [PERSON], [PERSON], [PERSON] майнової шкоди з 2898 грн. на 5098 грн. Як вбачається з розписки від 25.10.2013 року [PERSON] отримала від [PERSON] грошові кошти в розмірі 2000 грн. в рахунок виконання рішення суду. 15.12.2013 року [PERSON] отримала від [PERSON] грошові кошти в розмірі 476 грн. в рахунок виконання рішення суду, згідно розписки від 29.09.2014 року [PERSON] отримала від [PERSON] грошові кошти в розмірі 1500 грн. в рахунок виконання рішення суду. Відповідно до п.5.4 розділу 5 договору підряду, за порушення строків виконання робіт з вини "Підрядника" він сплачує "замовнику" пеню в розмірі 0,2 від вартості недовиконаних робіт за кожен день прострочки. При цьому як зазначає в позовній заяві позивач, відповідач в добровільному порядку не повертає грошові кошти витрачені ним на погашення завданних з вини відповідача матеріальних збитків. За такого позивачка вважає, що за неякісну роботу та службову недбалість ТОВ "Конбуд" вона понесла матеріальні збитки, які підтверджуються сплатою грошових коштів на користь [PERSON], [PERSON], [PERSON], що були стягнуті з неї за рішенням суду. З витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців ТОВ "Конбуд" є юридичною особою, з організаційно правовою формою: "Товариство з обмеженою відповідальністю", яке розташоване за адресою: м.Миколаїв, вул.Спаська, 65, 6, засновником даного підприємства є [PERSON] Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України). Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Згідно п. 2 ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, розірвання договору. Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів" за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред'явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. Згідно ст.. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Згідно ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно п.2 ч. 1 ст. 877 ЦК України підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Частиною 4 ст. 879 ЦК України встановлено, що оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об'єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін. Відповідно до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Наслідки порушення підрядником умов договору щодо якості виконаних робіт передбачені статтею 858 ЦК України. Даною статтею визначено право замовника вимагати від підрядника відшкодування збитків. Але згідно статті 849 ЦК України замовник під час виконання роботи має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо стане очевидним, що робота не буде виконана належним чином, замовник мас право призначити строк для усунення недоліків підрядником. Цей строк має бути таким, щоб підрядник мав об'єктивну змогу усунути допущені ним недоліки. У тому разі, якщо такі вимоги підрядником не будуть виконані замовник може: 1) відмовитись від договору підряду; 2) доручити виправлення роботи Іншій особі. При цьому в першому випадку замовник має право отримати від підрядника відшкодування збитків. А в другому - отримати лише відшкодування витрат пов'язаних із залученням інших осіб. Доказування очевидності невиконання належним чином роботи за підрядним договором покладається на замовника. Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що вимоги позову обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню. Як зазначено вище, позивач просить суд про стягнення з відповідача завданих йому матеріальних збитків в розмірі 4359 грн. При цьому згідно наданих до суду доказів понесених збитків (розписок), вартість таких збитків завданих позивачу складається з трьох сум 476+2000+1500 грн., що загалом становить 3976 грн. тому дана позовна вимога підлягає частковому задоволенню в розмірі наданих суду доказів. Щодо стягнення з відповідача пені в розмірі 0,2 % від вартості недовиконаних робіт за кожен день прострочення суд приходить до висновку, що дані вимоги задоволенню не підлягають, оскілки позивач вказує в позовній заяві, що відповідачем не було виконано будівництво водовідводу з даху 2 поверху. Але як вбачається з акту виконаних робіт житлового будинку по [ADDRESS] вищевказані роботи та їх вартість в даному акті не зазначені, тому суду не можливо розрахувати нарахування пені встановленої в п.5.4 договору підряду. Що стосується позовних вимог про стягнення коштів витрачених [PERSON] на будівельну експертизу то вони підлягають задоволенню, оскільки вона підтверджуються наданою до матеріалів справи квитанцією в розмірі 1687,68 грн. сплаченою [PERSON] на користь ОНДІСЄ. Згідно правила ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її прав. Відповідно до роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 постанови від 31 березня 1995 р. № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 2001 р. № 5) про те, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. З урахуванням встановлених судом порушень прав позивача з вини відповідача, що призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і потребують від неї додаткових зусиль для організації свого життя, підлягає стягненню з відповідача грошова сума у рахунок відшкодування моральної шкоди, яку слід стягнути з відповідача на користь позивача в розмірі в 2000 грн. Таким чином вимоги позову обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню. Тому слід стягнути з ТОВ "Конбуд" на користь [PERSON] матеріальні збитки в розмірі 3976 грн., витрати на будівельну експертизу в розмірі 1687,68 грн. та моральну шкоду в розмірі 2000 грн. В задоволенні інших позовних вимог слід відмовити за безпідставністю їх вимог. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі 478 грн., на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Outcome: partial