Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~У травні 2016 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява. В своїй заяві позивач посилається на те, що її дід, [PERSON], помер 14 березня 2015 року. Позивачу було відомо, що дід за життя робив певні грошові заощадження, але про розмір цих заощаджень і в якому банку вони зберігалися він нікого не повідомляв. Перед смертю дід говорив про те, що хоче передати свої ощадні книжки, але за життя так і не встиг цього зробити. Після його смерті позивач не змогла знайти цих книжок, тому змирилася з фактом їх втрати. Але цього місяця позивач перебирала старе кухонне приладдя і зовсім випадково знайшла ретельно заховані дідом його ощадні книжки. На наступний день позивач звернулася до Ржищівської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у вигляді належних її дідові коштів. Нотаріус на підставі пред'явлених нею ощадних книжок зробила відповідний запит до фінансової установи, яка їх видавала, і отримала від ощадбанку інформацію про наявність в цьому банку зробленого дідом на її ім'я заповідального розпорядження щодо його грошових вкладів. Водночас нотаріус відмовила позивачу у прийнятті даної спадщини у зв'язку з тим, що нею було пропущено строки її прийняття, передбачені ч. 1 ст.1270 ЦК України. З наведеного випливає, що встановлений статею 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а саме: відсутності на момент смерті документів про наявність спадкового майна (ощадних книжок) та той факт, що вона не знала про наявність зробленого дідом на її ім'я заповідального розпорядження на ці кошти. При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Оскільки інших спадкоємців за законом і за заповітом після смерті діда, крім позивача, немає, відповідачем по даній справі є Виконавчий комітет Ржищівської міської ради Київської області. Враховуючи наведене, позивач просить визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її діда, [PERSON], який помер 14 березня 2015 року. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився з поважних причин, подала до суду заяву, згідно якої позовні вимоги пітримує в повному обсязі, просить проводити розгляд справи без її участі. Представник виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не прибув, надав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його участі у зв'язку з неможливістю прибути в судове засідання з поважних причин, проти позову не заперечує. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, щодо задоволення позову [PERSON] до виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в повному обсязі, обґрунтовуючи своє рішення нижчезазначеними доказами. Згідно свідоцтва про смерть серії І-ОК № 328948 від 17.03.2015, [PERSON] помер 14.03.2015 (а.с. 5). Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00016891400 від 19.07.2016, встановлено, що [PERSON] до державної реєстрації шлюбу мала прізвище "Пилипенко"(а.с. 29-30). Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00016892119 від 19.07.2016, встановлено, що [PERSON] перебував у шлюбі з [PERSON], прізвищє якої до реєстрації шлюбу було "Ластовинюк" (а.с. 31-32). Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00016891753 від 19.07.2016, встановлено, що [PERSON] перебував у шлюбі з [PERSON], прізвищє якої до реєстрації шлюбу було "Ластовинюк" (а.с. 33-34). Згідно копії довідки Державного архіву Хмельницької області від 19.08.2016 № М-1610/01.01-14/2016 , встановлено, що книги реєстрації актових записів про народження с. Борщівка Теофіпольського району Хмельницької області за 1924 рік на державне зберігання не надходили, тому надати інформацію про народження [PERSON] не можливо (а.с. 40). Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач протягом встановленого законодавством строку не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується письмовим доказом по справі: лист № 164/01-16 від 02.04.2016 року Ржищівської міської державної нотаріальної контори (а.с. 6). Згідно вимог статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її; за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30.05.2008 року визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом було встановлено, що позивачка не прийняла спадщину в установлений законом строк, оскільки незнала про наявність зробленого дідом заповіту на її ім'я заповідального розпорядження та відсутність на момент смерті документів про наявність спадкового майна. На думку суду ці обставини можна вважати об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця. А тому, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з поважної причини пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до Ржищівської державної нотаріальної контори.\~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ \~\~\~ Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved