Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Білокуракинської селищної ради Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер її дядько - [PERSON] , який був рідним братом її матері, [PERSON] .. Факт родинних відносин між нею та померлим дядьком встановлений рішенням Білокуракинського районного суду Луганської області від 28.01.2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 7,7564 га, розташованої на території Білокуракинської селищної ради, яка належала [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЛГ № 121908, та права на земельну частку (пай) розміром 10,14 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, яка перебуває у колективній власності КСП "Дружба" відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 001369. На момент смерті [PERSON] проживав один. Його єдиним спадкоємцем була мати позивача, [PERSON] , яка, як вважала позивачка, прийняла спадщину після смерті [PERSON] .. [PERSON] померла [INFO] і тільки після її смерті позивачеві стало відомо, що її мати спадщину свого рідного брата не прийняла. Позивачка, як спадкоємиця п`ятої черги за законом, після встановлення судом факту родинних відносин між нею та померлим дядьком, звернулася до приватного нотаріуса Білокуракинського районного нотаріального округу Луганської області Зарубової С.О. з заявою про прийняття спадщини. Проте, позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з огляду на те, що позивачкою було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини. Це і спонукало позивачку звернутися до суду з позовом, в якому вона просить визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на 2 місяці з моменту набрання законної сили рішення суду. Відповідачем було надано суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що спадщина після смерті [PERSON] була визнана відумерлою рішенням Білокуракинського районного суду Луганської області від 09.09.2015 року, Білокуракинська селищна рада оформила за собою право комунальної власності на вказану земельну ділянку, при чому понесла значну суму витрат, пов`язаних з оформленням за собою земельної ділянки та права власності і в грудні 2019 року надала вказану земельну ділянку в оренду через земельний аукціон переможцю земельних торгів на 7 років. Просив у задоволенні позову відмовити. В судове засідання позивачка не з`явилася, в позовній заяві просила справу розглянути без її участі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази по справі кожен окремо та в їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] (а.с.5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки загальною площею 7,7564 га, розташованої на території Білокуракинської селищної ради, яка належала [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЛГ № 121908, та права на земельну частку (пай) розміром 10,14 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, яка перебуває у колективній власності КСП "Дружба" відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 001369. (а.с. 11, 12). Позивач - [PERSON] є рідною племінницею померлого [PERSON] , що встановлено рішенням Білокуракинського районного суду Луганської області від 28.01.2020 року. Мати позивачки [PERSON] померла [INFO] (а.с.6). Згідно довідки, виданої депутатом Білокуракинської селищної ради № 02-26/1643 від 23.04.2020, на момент смерті [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS] один (а.с.10). Як вбачається з копії спадкової справи, 16.03.2020 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Білокуракинського районного нотаріального округу Луганської області Зарубової С.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, на підставі якої була відкрита спадкова справа № 9/2020 (а.с. 50-60). Постановою приватного нотаріуса Білокуракинського районного нотаріального округу Луганської області Зарубової С.О. від 18.03.2020 року позивачці [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з огляду на те, що [PERSON] пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини (а.с.19). Рішенням Білокуракинського районного суду Луганської області спадщина, яка залишилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у вигляді земельної ділянки площею 7.7564 га, що належала померлому згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЛГ № 121908, який зареєстрований від 22.01.2009 року за № 209551/010941500012, вартістю 148609,51 грн, та залишок площі сертифіката - 3,5 ум. кад. га згідно сертифіката на право власності на земельну ділянку по колишньому КСП « Дружба» серії № 001369 від 30.08.1996 року за № 455, вартістю 13875,62 грн, визнана відумерлою та передана у власність територіальної громади Білокуракинської селищної ради Луганської області. В подальшому зазначена земельна ділянка надана в оренду строк на 7 років СТОВ "Прогрес" (а.с.27-33). Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1218 ЦК України До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, що передбачене ст. 1222 ЦК України. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. На підставі ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року „Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно вимог ст. 1258 ЦК України Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1262 ЦК України У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ст. 1265 ЦК України У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Суд, враховуючи, що мати позивачки - [PERSON] , яка була спадкоємцем другої черги після смерті свого рідного брата [PERSON] , своєчасно не прийняла спадщину та не переоформила її, позивачка по справі, яка є спадкоємцем п`ятої черги, та яка тільки після смерті своєї матері узнала про неприйняття нею спадщини [PERSON] , а також, що інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає, вважає, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини і тому знаходить можливим визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, що буде достатнім для подання нею заяви. При цьому суд зауважує, що визнання спадщини [PERSON] відумерлою та подальше розпорядження нею відповідачем не є підставою для відмови у позові. На підставі викладеного та

Outcome: approved