Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-02 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту - заявник, [PERSON] ) звернувся до Радомишльського районного суду Житомирської області із заявою про встановлення факту родинних відносинах та належності правовстановлюючого документу. Заява мотивована тим, що [INFO] померла мати заявника - [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] ). Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на належне їй за життя майно. Заявник звернувся у встановлений строк до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Проте, при перевірці наявних у заявника документів щодо належності спадкодавцеві майна та документів на підтвердження їх родинних стосунків зі спадкодавцем, заявнику було повідомлено, що оскільки наявні розбіжності у прізвищі та імені його матері, а саме у свідоцтві про смерть " [PERSON] ", а в державному акті на право власності на земельну ділянку " [PERSON] ", в свідоцтві про народження заявника " [PERSON] ", було роз`яснено право звернутися до суду про встановлення фактів. В зв`язку з цим, заявник вимушений звернутися за захистом своїх прав до суду для встановлення факту родинного зв`язку між [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] та встановлення факту належності його матері [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ЖТ №077165 від 30.09.2004, що був виданий Радомишльським районним відділом земельних ресурсів на ім`я [PERSON] . Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 02.09.2019 вказану справу передано для розгляду до Дарницького районного суду за підсудністю. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 08.10.2019 було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 25.02.2020 було замінено неналежну заінтересовану особу - Головне управління Держкадастру у Житомирській області на належну - Меньківську сільську раду Радомишльського району Житомирської області. Заявник в судовому засіданні вимоги заяви підтримав та просив її задовольнити. Крім того, надав копію заповіту [PERSON] , та нотаріально посвідчену заяву від [PERSON] та заяви від [PERSON] та [PERSON] , які просив долучити до матеріалів справи. Вказав, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є його рідними сестрами. Водночас останні із заявами про прийняття спадщини після смерті матері не зверталися. Заінтересована особа представника до суду не направила, про розгляд справи була повідомлена завчасно та належним чином, причини неявки суду невідомі. Вислухавши заявника, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.08.1967 року, виданого Новобудівським сільським ЗАГС Радомишльського району, Житомирської області, у батьків - [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] , [INFO] , про що в книзі реєстрації актів про народження зроблений відповідний актовий запис за № 26 (а.с. 8). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть матері заявника №00000288345 від 24.03.2009, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Радомишльського районного управління юстиції Житомирської області вбачається, що [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у віці 72 років (а.с. 10). Згідно копії довідки № 90 від 17.10.2017 виданої виконкомом Меньківської сільської ради Радомишльського району Житомирської області [PERSON] та громадянка [PERSON] , яка померла [INFO] , це одна і та ж особа (а.с. 11). Згідно копії довідки № 96 від 17.10.2017 виданої виконкомом Меньківської сільської ради Радомишльського району Житомирської області [PERSON] є дійсно матір`ю [PERSON] , він відповідно її сином. (а.с. 11). Судом встановлено, що [PERSON] за життя склала заповіт на користь [PERSON] , а саме на жилий будинок в с. Меньківка, а також все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все, те, що їй належить на день смерті. Заявник звернувся у встановлений строк до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Проте, при перевірці наявних у заявника документів щодо належності спадкодавцеві майна та документів на підтвердження їх родинних стосунків зі спадкодавцем, заявнику було повідомлено, про наявність розбіжностей у прізвищі його матері, а саме у свідоцтві про смерть " [PERSON] ", в державному акті на право власності на земельну ділянку " [PERSON] ", а в свідоцтві про народження заявника " [PERSON] ". З матеріалів справи вбачається, що Державний акт серії ЖГ №077165 від 30.09.2004 на право приватної власності на земельну ділянку, виданий на підставі Розпорядження голови Радомишльської райдержадміністрації від №113 від 07.06.2004, а саме: на земельну ділянку загальною площею 2,6211 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Меньківської сільської ради, Радомишльського району Житомирської області на ім`я [PERSON] . В судовому засіданні були допитані свідки [PERSON] та [PERSON] , які вказали, що [PERSON] є їх рідним братом. Пояснили, що їх маму називали та писали по різному [PERSON] та [PERSON] . Крім того, підтримали свої заяви від 03.06.2020, в яких вони повідомили, що із заявами про прийняття спадщини після смерті матері, як за законом так і за заповітом до нотаріальної контори не зверталися. Зазначили, що вказане рішення суду не вплине на їх права та обов`язки. Крім того, в судовому засіданні досліджено заяву від [PERSON] , яка також повідомила, що із заявами про прийняття спадщини, як за законом, так і за заповітом до нотаріальної контори не зверталася, спадщину після смерті матері [PERSON] не приймала. За приписами ст. ст.76 - 81 ЦПК доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін; докази повинні бути належними, тобто містити інформацію щодо предмету доказування; обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи немайнових прав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 1 Постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. А в п. 7 даної постанови зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку з втратою годувальника. З огляду на наведене, оцінивши надані заявником докази, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] є матір`ю [PERSON] , [INFO] та факту належності [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ЖТ №077165 від 30.09.2004, що був виданий Радомишльським районним відділом земельних ресурсів на ім`я [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved