Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~03.06.2020 року позивач\~ звернулася до суду з вищевказаним позовом, яким просить визнати травму, яку вона отримала 26.10.2018р., - такою, що відноситься до нещасних випадків, отриманих на виробництві та просить зобов`язати відповідача - TOB «ОРІС ФАРМ» провести розслідування нещасного випадку на виробництві та скласти Акт за формою Н-1. В обґрунтування\~позовних\~вимог позивач у позові\~посилається\~на\~те,\~що\~\~вона, згідно наказу №37-к від 23.02.2018р., була прийнята на роботу до TOB «ОРІС ФАРМ» касиром торгівельного залу аптеки №8, що знаходиться на вул.Болгарських Ополченців,29 в м.Болград Одеської області, що підтверджується записом у трудовій книжці. 26.10.2018 року виконуючи службові обов`язки, вона виносила товар зі складу, перечепилася через коробку з товаром, що стояла на підлозі, впала та підвернула ногу, яка відразу набрякла. Протягом місяця, вважаючи, що то забій, терпіла, але через місяць, відчувши нестерпний біль, звернулась до медичного закладу, де, в результаті обстеження, 09.01.2019р. їй було встановлено діагноз: внаслідок падіння, що сталося 26.10.2018 року, вона отримала оскольчаті кінцеві переломи медіальної і проміжних кліновидних кісток без наявних ознак консолідації. 30.11.2018р. її, позивачку, було запрошено до Болградського відділення Фонду соціального страхування, де вона надала пояснення з обставин щодо отриманої травми, а 21.12.2018р. вона, на підставі медичного висновку, звернулася з заявою до керівництва ТОВ «ОРІС ФАРМ» про неможливість працювати у зв`язку з отриманою травмою та необхідністю повідомити ФСС про нещасний випадок на виробництві і провести службове розслідування. Відповіді на свою заяву не отримала, передбачене законодавством розслідування до цього часу не здійснено, що порушує її право на соціальний захист шляхом встановлення МСЕК ступеню втрати працездатності. На підставі вищевикладеного, та з урахуванням медичного висновку, їй, позивачці, було оформлено листок непрацездатності з 25.12.2018 року, на якому вона перебувала до 19.01.2019 року. 23.01.2019 року до неї, позивачки, звернувся юрист ТОВ «ОРІС ФАРМ» з пропозицією написати заяву про звільнення та заяву про відсутність з її боку до працедавця будь-яких претензій майнового та немайнового характеру, в обмін на обіцянку надання в подальшому за необхідності необхідного обсягу матеріальної допомоги. Вона, будучи необізнаною в юридичних тонкощах такої ситуації, та не в змозі передбачити подальшу необхідність в операційному втручанні, необачно погодилась з пропозицією юриста ТОВ «ОРІС ФАРМ» підписавши запропоновані заяви. Зазначене, стверджується у позові, підтверджує обізнаність відповідача про нещасний випадок. У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, надали\~заяву,\~якою підтримали\~позовні вимоги,\~просили суд\~розглянути справу\~за їхньою \~відсутністю, задовольнивши позов\~в повному\~обсязі, погоджуючись на\~ухвалення судом\~рішення заочно,\~що відповідає\~положенням ст.280\~ ЦПК України. Відповідач ТОВ "ОРИС ФАРМ" повідомлявся\~ належним чином про час та місце судового засідання двічі йому були направлені судові повістки та розміщувалося оголошення на сайті судової влади, проте він до суду представника не направив, надіслав відзив на позов з заявою про поновлення строку для надання відзиву, що був пропущений з-за карантину, яким, не визнаючи вимоги позивача, просить відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі за їх безпідставністю, стверджуючи також, що позивач пропустив строк для звернення до с суду з цим позовом. \~ \~ \~ \~Третя особа \~Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України \~в Одеській області направив до суду представника в особі Болградського відділення управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Одеській області, - який заявою просив відкласти судове засідання з 17.07.2020р. на більш пізню дату у зв`язку з отриманням відзиву та необхідністю підготовитися до судового засідання і ознайомитися з матеріалами справи, але більше не надавав\~суду письмових заяв чи пояснень щодо предмету і підстав позову, у судове засідання не з`явився. У зв`язку з вищевикладеними обставинами щодо явки у судове засідання учасників провадження, судом обґрунтовано ухвалено, що справа підлягає розгляду у заочному порядку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вивчивши надані суду документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що справа підлягає заочному розгляду, а позовні вимоги - задоволенню за наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини: - згідно трудової книжки позивача [PERSON] , [INFO] , вона навчалася з 2000 до 2003 року в Ізмаїльському медичному училищі, після закінчення працювала медичною сестрою Болградської ЦРЛ в акушерському відділенні, в Обласній клінічній лікарні медичною сестрою операційної, акушеркою Болшградської ЦРЛ, фельдшером швидкої допомоги, та ін.; 23.02.2018р. була прийнята на роботу до TOB «ОРІС ФАРМ», касиром торгівельного залу аптеки №8, що розташована на вул.Болгарських Ополченців,29 в м.Болград Одеської області та 23.01.2019р. звільнена за угодою сторін (а.с.7-12); - матеріали справи містять заяву [PERSON] від 21.12.2018р. на ім`я Директора ТОВ "Орис Фарм" [PERSON] про те, що вона, позивач, 26.10.2018р. на робочому місці в аптеці №8 "Орис Фарм", біля 10-ї години ранку, виходячи з коробкою в руках зі складу, спотикнулася через коробку, що стояла на полу з отриманим товаром, внаслідок чого в неї підвернулася нога, почувся сильний хрускіт, нога відразу набрякла, але, оскільки було багато покупців, вона продовжувала їх обслуговувати, але повідомила про це куратора. З пошкодженою ногою вона працювала ще біля місяця, не звертаючись до лікарні, оскільки не було кому працювати, фактично обслуговувала покупців з хворою ногою, долаючи у зв`язку з цим труднощі, фактично на одній нозі. оскільки з ногою сталося погіршення, вона 28.11.2018р. звернулася до поліклініки, до травматолога, їй попередньо поставили діагноз розрив зв`язок, перелам поставили під питанням. Лікар-травматолог направив на обстеження до м.Одеса в обласну лікарню, де остаточно був поставлений діагноз перелом стопи, накладено гіпсову пов`язку. У зв`язку з чим позивач просила вказаною заявою директора ТОВ "Орис Фарм" провести, з дотримання чинного законодавства протягом десяти днів службове розслідування та повідомити Фонд соціального страхування про нещасний випадок (а.с.25); - діагноз та факт лікування позивачки підтверджується копією листка непрацездатності з 25.12.2018р. до 19.01.2019р., направленням на діагностику від 30.11.2018р., результатом комп`ютерної томографії правої стопи від 09.01.2019р., консультативними висновками спеціалістів від 30.10 2018, 09.12.2018р., від (дата нерозбірливо); та від 14.05.2020р. (а.с.17, 18, 19, 20, 22, 23); згідно останнього висновку - встановлено діагноз: "незрощений перелом (нерозбірливо плюсневої кістки), стійкий больовий синдром, рекомендовано хірургічне лікування; травма виробнича, отримана 26.10.2018р.; - відповідно до наданих суду позивачем вищевказаних медичних документів та 13-ти довідок, позивач з 25.12.2018р. до 19.01.2019р. перебувала на лікуванні з діагнозом: оскольчаті кінцеві переломи медіальної і проміжних клиновидних кісток без наявних ознак консолідації, яку вона отримала внаслідок падіння, що сталося 26.10.2018р.( а.с.17-36); - у відзиві на позов від 27.08.2020р. представник відповідача [PERSON] - директор ТОВ "ОРИС ФАРМ", не погоджуючись з вимогами позову, представник відповідача стверджує, що Позивач дізналася про порушення свого права ще у січні 2019-го року, а тому мала право звернутися з позовом до суду лише протягом 3-х місяців - до квітня 2019-го - відповідно до ст.233 КЗпП України, поважних причин пропуску цього строку суду позивач не навів; що ж до обставин травми позивача, представник відповідача стверджує, що від позивача відповідачу стало відомо 20.12.2018 про перебування позивачки на лікарняному у зв`язку з невиробничою травмою, а 27.12.2018р. - відповідачем (роботодавцем позивачки) було отримано від позивачки заяву щодо проведення службового розслідування нещасного випадку, що стався 26.10.2018р. (копії заяв додає); жодних повідомлень від закладів охорони здоров`я про травму позивачки в результаті нещасного випадку на виробництві, стверджується у відзиві, - не надходило на адресу Відповідача; - крім того, стверджується у відзиві, 23.01.2019р. Відповідачем було отримано повідомлення Одеського міського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду СС України в Одеській області за №04/5519 від 11.12.2018р. з вимогою надати на паперовому носії Одеському міському відділенню управління ВДФСС України повідомлення про нещасний випадок та створити комісію з розслідування за участю страхового експерта Фонду, на що Відповідачем Наказом №8-К від 24.01.2019р. було створено таку комісію та надано Одеському міському відділенню управління ВДФСС України письмові пояснення, проте Одеський міський відділ управління ВДФСС України свого представника для участі в комісії не направляв. За результатами розслідування нещасного випадку було встановлено відсутність причинно-наслідкового зв`язку між травмуванням Позивача під час виконання нею службових обов`язків, а травмування сталося з-за особистої необережності Позивача; що ж до нескладання ним Акту за формою Н-5, - Відповідач стверджує, що він був позбавлений такої можливості з-за неприбуття для роботи у комісії з розслідування нещасного випадку страхового експерта Фонду (а.с.59-63); - таким чином, сам факт травмування Позивача у час та в місті, про які вона сама зазначає у позові, - у відзиві не спростовуються; - до відзиву додано матеріали і документи, на підставі чого відповідачем зроблені висновки за результатами розслідування комісією нещасного випадку, серед яких Акт (копія) про нещасний випадок невиробничого характеру, затверджений 08.01.2019р. (а.с.72-73); - Акт про нещасний випадок невиробничого характеру, що затверджений директором ТОВ «Оріс Фарм» 08.01.2019р. не спростовує факту падіння Позивача під час здійснення нею службових обов`язків, проте у відзиві представник Відповідача стверджує, що у приміщенні аптеки окрім Позивача була присутня лише другий касир [PERSON] (яка змінила прізвище на « [PERSON] » у зв`язку з реєстрацією шлюбу), копію її опитування додано до відзиву на позов; - згідно протоколу опитування [PERSON] , вона не була свідком нещасного випадку на виробництві, який стався 26.10.2018р. з [PERSON] , та підтверджує, що [PERSON] виконувала свої посадові обов`язки з 26.10. до 28.11.2018р., а також стверджує, що у приміщенні аптеки не було присутніх інших осіб окрім неї та [PERSON] , які би могли бути свідками травмування [PERSON] на території аптеки (а.с.94-95); - проте, сама специфіка роботи [PERSON] і [PERSON] касирів складається з обслуговування покупців, що не виключає їх присутність у торгівельному залі аптеки; про наявність або відсутність відеофіксації роботи аптеки в її приміщеннях відомості в акті відсутні; - факт присутності у приміщенні аптеки інших осіб підтверджується письмовими заявами гр. [PERSON] та гр. [PERSON] , які, стверджуючи, що їм відомо про кримінальну відповідальність за надання суду неправдивих свідчень, є свідками, та були присутні у приміщенні аптеки під час отримання [PERSON] травми в результаті нещасного випадку на виробництві; - факт виконання позивачем обсягу певної роботи, під час виконання якої вона отримала травму підтверджується посадовою інструкцією касира торгівельного залу, згідно п.2.5 якої касир торгівельного залу, на посаді якого працювала позивач, -бере участь у проведенні інвентаризації основних засобів та товаро-матеріальних цінносте, тобто, товару, що зберігається у коробках, отримується після його надходження, тимчасово зберігається до його оприходування і розкладання на постійні місця зберігання в коробках, цілком можливо, що на підлозі, тому позивач цілком можливо отримала травму, спотикнувшись о ці коробки, чк вона зазначає у позові. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.3 Конституції України\~людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Статтю 46 Конституції України\~передбачено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 4\~\~розділу І вказаного Положення результати розслідування нещасного випадку на виробництві, який викликав втрату працездатності\~\~не менше одного робочого дня, оформляються Актом по формі Н-1, який підлягає\~\~зберіганню протягом 45 років. Факт нещасного випадку позивача в\~\~зазначений\~\~період (26.10.2018 року) підтвердили свідки\~\~ [PERSON] та [PERSON] , які надали до суду письмові пояснення, згідно яких вони підтвердили, що вони були присутні у приміщенні аптеки, що знаходиться на [ADDRESS] , та підтверджують факт нещасного випадку на виробництві та отримання в результаті нього [PERSON] травми [INFO] під час роботи у TOB «ОРІС ФАРМ» касиром торгівельного залу аптеки №8.\~ Крім того, факт отримання [PERSON] травми ноги саме 26.10.2018р. не спростовують тобто, цілком допускають висновки лікарів, що призначали обстеження і лікування позивачці. Судом також встановлено, що позивачем\~\~вичерпано можливості вирішення питання\~\~проведення розслідування\~\~та встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, у\~\~позасудовому порядку. Розслідування\~\~нещасних випадків, професійних захворювань і аварій здійснюється відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.3 Порядку №337 нещасний випадок це\~\~обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі\~виконання ним\~трудових обов`язків або в\~дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема, від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо. Відповідно до п.9 цього Порядку\~\~розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому\~числі про\~які своєчасно\~не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності\~для розслідування\~нещасних випадків\~та/або\~гострих професійних\~захворювань (отруєнь)\~на виробництві\~становить три роки з дня їх настання.\~У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Пунктом 10 вказаного Порядку передбачено, що спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника. Відповідно до п. 29 цього Порядку факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де стався такий випадок та / чи гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник в разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). В разі ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника розслідування всіх нещасних випадків та / або гострих професійних захворювань (отруєнь), факт яких встановлено у судовому порядку, проводить спеціальна комісія, склад якої визначений пунктом 15 цього Порядку. Ведення обліку таких нещасних випадків та / або гострих професійних захворювань (отруєнь) і вжиття заходів до запобігання аналогічним нещасним випадкам та / або гострим професійним захворюванням (отруєнням) здійснюється підприємством (установою, організацією), де сталися нещасний випадок та / або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступником у разі реорганізації такого підприємства (установи, організації) чи робочим органом Фонду, якщо підприємство (установа, організація) ліквідовано без правонаступника. Відповідно\~\~до п.5\~\~ч.1\~ст.1 Закону України «Про загальнообов`язкове\~\~державне соціальне страхування»\~\~ нещасним\~\~випадком є обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть. Відповідно до\~ст.13 цього Закону,\~підставою для\~оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт\~розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами. Статтею 35 цього Закону\~передбачено, що для розгляду справ про страхові виплати до Фонду соціального страхування від нещасних випадків подаються акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та (або) висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть, а також відповідні рішення про відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до ч.2, 3 ст.36 даного Закону, факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, - відповідно до\~Закону України "Про охорону праці". Підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами. Згідно з ч.1\~ст.43 вказаного Закону\~для розгляду справ про страхові виплати до Фонду подаються акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та/або висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що, відповідно до вказаного Порядку, організувати\~\~розслідування\~\~нещасного випадку, який мав місце з позивачем, \~має\~\~підприємство, в якому вона працювала, тобто, відповідач, а тому позовні вимоги і в цій частині підлягають задоволенню. Згідно з\~\~положеннями\~\~ч.6\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір, від сплати якого звільнена позивач.\~\~\~\~ На підставі наведеного, Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України 17.04.2019 року № 337,\~Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», та,

Outcome: approved