Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до Лохвицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом. Позов мотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 09.03.2014 року, актовий запис № 16. Заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався. Спадщину після смерті [PERSON] прийняв син спадкодавця - [PERSON] , який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкова справа заведена 23.10.2018 року за № 140/2018. Інших спадкоємців немає. До складу спадкового майна входить 1/4 частка житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Нотаріусом Другої лохвицької державної нотаріальної контори постановою від 12.12.2018 року було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, оскільки в документі, що посвідчує право власності спадкодавця на 1/4 частку спадкового житлового будинку в [ADDRESS] , виявлено помилки в загальній та житловій площі будинку, а також не зареєстрована в установленому законом порядку господарська споруда- погріб "Б". Посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просить суд винести рішення, яким визнати в порядку спадкування за законом за ним право власності на 1/4 частину садибного (індивідуального) житлового будинку (літ.А-1) загальною площею 137,3 м?, житловою площею 84,2 м?, з господарськими будівлями та спорудами : погріб (літ.Б), зливна яма (літ.І), огорожа (№1), що розташований за адресою: [ADDRESS] , після померлої [INFO] [PERSON] . В судове засідання позивач не з"явився, подавши письмову заяву, якою позовні вимоги підтримує, просить справу розглядати без його участі. Представник відповідача на розгляд справи не з"явився, направивши до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника, не заперечує щодо задоволення позову. Третя особа, нотаріус Другої лохвицької державної нотаріальної контори, на розгляд справи не з"явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, проти заявлених позовних вимог не заперечує. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованою Верховною Радою України 17.07.1997р., кожен при вирішенні питань щодо його цивільних прав і обов`язків або встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Суд зазначає, що Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини є складовою частиною загальнонаціонального законодавства України. Згідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 09.03.2014 року, актовий запис № 16. Заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався. Спадщину після смерті [PERSON] прийняв син спадкодавця - [PERSON] , який постійно проживав разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкова справа заведена 23.10.2018 року за № 140/2018. Інших спадкоємців немає. До складу спадкового майна входить 1/4 частка житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Нотаріусом Другої лохвицької державної нотаріальної контори постановою від 12.12.2018 року було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, оскільки в документі, що посвідчує право власності спадкодавця на 1/4 частку спадкового житлового будинку в [ADDRESS] , виявлено помилки в загальній та житловій площі будинку, а також не зареєстрована в установленому законом порядку господарська споруда- погріб "Б". Як встановлено судом, при видачі свідоцтва про право власності, виданого виконавчим комітетом Токарівської сільської ради від 10.01.2005 року не була врахована житлова кімната 1-11 площею 15,2 кв.м. В зв"язку з цим загальна та житлова площа будинку збільшилася і становить 137,3 та 84,2 кв.м. На момент приватизації до технічного паспорту від 30.10.2004 року не був внесений погріб "Б", який побудовано в 1985 році. Вказані в технічному паспорті від 30.10.2004 року та свідоцтві на право власності від 10.05.2005 року загальна площа будинку 122,1 кв.м. та житлова площа 69,0 кв.м. є помилковими та не відповідають дійсній загальній площі будинку, яка в дійсності становить 137,3 кв.м., а житлова площа 84,2 кв.м. Станом на 17.08.2018 року ПП "Бюро послуг та консультацій" виготовлено відповідну технічну документацію на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , за яким загальна площа становить 137,3 кв.м., в тому числі житлова площа 84,2 кв.м. Згідно звернення 03.06.2020 року [PERSON] до Токарівської сільської ради, остання повідомляє, що внести зміни до свідоцтва про право власності на нерухоме майно сільська рада не може, оскільки не має на це повноважень. На запит суду, державний нотаріус Другої лохвицької державної нотаріальної контори надала інформаційну довідку зі СР (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі СР (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), відповідно до якої після смерті [INFO] [PERSON] 23.10.2018 року заведена спадкова справа за № 140/2018. Спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України прийняв син спадкодавця- [PERSON] . Заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався. Згідно довідки Токарівської сільської ради від 28.02.2020 року державний акт на право власності на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку в [ADDRESS] - не видавався. Відповідно до довідки Токарівської сільської ради від 28.02.2020 року [PERSON] на день смерті [INFO] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] , разом з : сином- [PERSON] , невісткою - [PERSON] , онуком - [PERSON] . Згідно ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Звернувшись до суду з позовом про визнання права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, позивачем надано відповідні докази того, що на сьогоднішній день існують реальні перешкоди у оформленні його спадкових прав. Відповідно до ч.1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Разом з цим при розгляді спору між сторонами суд вважає, що заслуговують на увагу слідуючі норми законодавства. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя який пережив його. Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 1 ст. 1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. З огляду на вказані норми чинного законодавства, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, так як не порушують чиї-небуть права чи інтереси.

Outcome: approved