Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

у лютому 2016 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися у суд з позовом до [PERSON] про виділ частки майна в натурі . В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 07 серпня 2009 року Другою київською державною нотаріальною конторою, [PERSON] належить 1/4 частина житлового будинку та 1/4 частина земельної ділянки, роташованої за адресою: [ADDRESS] . Крім того, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 07.08.209 р. Другою київською державною нгтаріальною конторою, [PERSON] є власником 1/4 частки житлового будинку та 1/4 частки земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] . До складу житлового будинку [ADDRESS] та складається з двох відокремлених окремими входами квартир, загальною площею приміщень 79,3 кв.метрів, житловою площею 36,4 кв.метри, входять також господарчі та побутові будівлі та споруди. Інша 1/2 частина вказаного домоволодіння належить на праві власності [PERSON] . Оскільки відповідач на протязі досить тривалого часу не підтримує жодних зв"язків з позивачами та чинить перешкоди позивачам у володінні та користуванні належному їм майну, досягнення згоди між співвласниками про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та укладення відповідного договору між сторонами є об"єктивно неможливим, позивачі звернулися у суд з даним позовом. Просять: - виділити в натурі [PERSON] та [PERSON] 1/2 частку жилого будинку під номером [ADDRESS] , що складається з частини житлового будинку літера "А", а саме квартири [NUMBER] , загальною площею 37,8 кв.метрів: кухні - 9,5 кв.сме6трів (приміщення № 1), вітальня - 7,1 кв.метрів (приміщення № 2), веранда - 6,8 кв.метрів (приміщення № 3), житлова - 14.4 кв.метрів (приміщення № 4) та 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:79::241:0041, площею 0,0502 гектарів, розташованої в [ADDRESS] ; - визнати за [PERSON] та [PERSON] право спільної часткової власності на виділену в натурі частину житлового будинку, а саме квартиру [NUMBER] , загальною площею 37,8 кв.метрів: кухні - 9,5 кв.сме6трів (приміщення № 1), вітальня - 7,1 кв.метрів (приміщення № 2), веранда - 6,8 кв.метрів (приміщення № 3), житлова - 14.4 кв.метрів (приміщення № 4) та 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:79::241:0041, площею 0,0502 гектарів, розташованої в [ADDRESS] ; - припинити право спільної часткової власності [PERSON] як співвласника на частину житлового будинку літера "А", а саме квартиру [NUMBER] , загальною площею 37,8 кв.метрів: кухні - 9,5 кв.сме6трів (приміщення № 1), вітальня - 7,1 кв.метрів (приміщення № 2), веранда - 6,8 кв.метрів (приміщення № 3), житлова - 14.4 кв.метрів (приміщення № 4) та 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:79::241:0041, площею 0,0502 гектарів, розташованої в [ADDRESS] . Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10 лютого 2016 року відкрито провадження у даній справі. (а.с. 28) Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 березня 2016 року у даній справі була призначена судова будівельно - технічна експертиза. (а.с. 530 Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15 серпня 2018 року у даній справі була призначена додаткова судова будівельно - технічна експертиза. (а.с. 167) В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов. Просять при поділі в натурі житлового будинку та земельної ділянки обрати варіант № 1 висновку № 6456/16-42/7602/7603/18-42 від 17.04.2018 р. експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи. Вважають, що мирова угода, затверджена ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2004 року, не має відношення до предмету спору у даній цивільній справі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні не заперечував проти поділу в натурі житлового будинку за варіантом № 1 висновку № 6456/16-42/7602/7603/18-42 від 17.04.2018 р., проте просив здійснити поділ земельної ділянки, врахувавши мироку угоду, укладену між ним та [PERSON] , затверджену ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2004 року. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. За правилами ст. 364 ЦК співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Відповідно до положень ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Статтею 88 ЗК України передбачається, що учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Частиною 1 ст. 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а в разі недосягнення згоди - у судовому порядку. На підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 07 серпня 2009 року Другою київською державною нотаріальною конторою, [PERSON] належить 1/4 частина житлового будинку та 1/4 частина земельної ділянки, роташованої за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 15, 17) На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 07.08.209 р. Другою київською державною нгтаріальною конторою, [PERSON] є власником 1/4 частки житлового будинку та 1/4 частки земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 16, 18) До складу житлового будинку [ADDRESS] та складається з двох відокремлених окремими входами квартир, загальною площею приміщень 79,3 кв.метрів, житловою площею 36,4 кв.метри, входять також господарчі та побутові будівлі та споруди. (а.с. 19) Інша 1/2 частина вказаного домоволодіння належить на праві власності відповідачу [PERSON] напідставі свідоцтва про право на спадщину від 10.12.1998 р. У фактичному користуванні позивачів перебуває квартира [NUMBER] , загальною площею 37,8 кв.метрів: кухні - 9,5 кв.метрів (приміщення № 1), вітальня - 7,1 кв.метрів (приміщення № 2), веранда - 6,8 кв.метрів (приміщення № 3), житлова - 14.4 кв.метрів (приміщення № 4). Відповідач фактично користується квартирою [NUMBER] , загальною площею 37,9 кв.метрів, яка складається з наступних приміщень: веранда 1-1, площею 7,0 кв.метрів, комора 1-2, площею 2,5 кв.метрів. ванна кімната 1-3, площею 6,4 кв.метрів, жилова кміната 1-4, площею 7,4 кв.метрів, житлова кімната 1-5, площею 8,1 кв.метрів, та коридор 1-6, площею 6,5 кв.метрів. Згідно з відомостями висновку експерта Київського НДІСЕ Герасименко І.В. № 19632/18-43/31609/19-42 від 19.12.2019 р. за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи за технічними показниками об`єкт - будинок по [ADDRESS] може бути поділено на два ізольовані новоутворені об`єкти відповідно до фактичного користування сторін. (а.с. 186) Позивачі [PERSON] та [PERSON] просять здійснити поділ житлового будинку за варіантом № 1 вказаного висновку. Відповідач [PERSON] не заперечує проти такого поділу та визнає позов. Відхилення від ідеальної долі становить 0,5 кв. метрів. Сторони на компенсацію вартості цієї площі не претендують. Разом з тим, суд не може прийняти до уваги висновок експерта Київського НДІСЕ Герасименка І.В. № 6456/16-42/7602/7603/18-42 від 17 квітня 2018 року щодо варіантів поділу в натурі між співвласниками земельної ділянки по [ADDRESS] . Відповідно до даних державного акту на право приватної власності на вказану земельну ділянку(кадастровий номер 8000000000:79:241:0041) її загальна площа становить 0,0502 га (502 кв.метри). Цільове призначення ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. (а.с. 18) Ділянка має форму неправильного чотирикутника, обладнана виїздом на [ADDRESS]. З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2004 року затверджена мирова угода, укладена між [PERSON] та [PERSON] у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визначення порядку користування земельною ділянкою. (а.с. 158) Згідно мирової угоди [PERSON] виділяється частина земельної ділянки з вищевказаною адресою, площею 190,9 кв.метрів, та [PERSON] виділяється земельна ділянка, площею 190,9 кв.метрів. Частина земельної ділянки 110.2 кв.метри виділяється [PERSON] та [PERSON] у спільне користування. Межі поділу земельної ділянки зазначені в мировій угоді та ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2004 року. Позивачі [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями [PERSON] , який помер [INFO] , тому, на думку суду, порядок користування земельною ділянкою, що був визначений між [PERSON] та [PERSON] , є обов"язковим для позивачів [PERSON] та [PERSON] , у зв"язку з чим повинен бути врахований під час виділу в натурі. Суд погоджується з доводами відповідача про те, що варіанти № 1 та № 2 висновку № 6456/16-42/7602/7603/18-42 від 17 квітня 2018 року не враховують вимог для належного користування земельною ділянкою та обслуговування будинку, оскільки в"їзд на земельну ділянку буде не можливий у зв"язку з тим, що ширина воріт з 3,40 м зменшується до 1.75 м, що унеможливлює заїзд на територію ділянки будь-якого транспорту, в тому числіспец медичної допомоги, а відповідач є інвалідом 3 групи і постійно потребує медичного обслуговування. Крім того, у відповідача відсутній доступ до стояка та газової труби, через яку подається природний газ до належної йому квартири, що не має можливості обслуговувати трубу. Внутрішнє опалення буде обігрівати лише житлову кімнату відповідача та кімнати позивачів. Також транспортний засіб, яким пересувається відповідач за стом здоров"я не має можливості заїхати в гараж, оскільки ширина гаража зменшиться з 2,74 м до 1,14 м. До того ж відповідач не має доступу до каналізаційних люків, які згідно плану належать йому. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. На підставі ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивачів понесені ним витрати в рівних частинах.

Outcome: partial