Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

У провадженні Приморського районного суду міста Одеси судді Шенцевої О.П. перебувала на розгляді цивільна справа за позовом Товаритсва з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» в особі генерального директора Іжаковського Олега Валерійовича до [PERSON] про стягнення боргу за кредитним договором №500931341 від 24.02.2014 року. Ухвалою судді Приморського районного суду міста Одеси Шенцевої О.П. від 04.02.2021 року вказана справа передана до Березівського районного суду Одеської області за територіальною підсудністю. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2021 року дану цивільну справу передано судді Римар І.А. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 08.04.2021 року відкрито спрощене позовне провадження по справі. На обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача вказав, що 24.02.2014 року між ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] укладено Кредитний Договір №500931341. Пунктом 2.1 Кредитного Договору встановлено, що сума кредиту складає 15\~688,81 грн. Пунктом 2.2 цього договору визначено, що процентна ставка за користування кредитом становить 15,99 % річних. Остаточна дата повернення кредиту, яка є датою припинення нарахування відсотків та комісій 25.02.2019 року. 21.06.2016 року між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Кредитні ініціативи» було укладено Договір факторингу №1, відповідно до якого ПАТ «Альфа Банк» відступило ТОВ «Кредитні ініціативи» а ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за Договором кредиту №500931341 від 24.02.2014 року, укладеного між ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] 26 грудня 2018 року між ТОВ «Кредитні ініціативи» та ТОВВ «ФК ВЕСТА» було укладено Договір факторингу №2019-1КІ/ВЕСТА, відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» відступило ТОВ «ФК ВЕСТА», а ТОВ «ФК ВЕСТА» набуло права вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором №500931341 від 24.02.2014 року. Пізніше , 16 січня 2019 року між ТОВ «ФК ВЕСТА» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір відступлення прав вимоги №16-01/19/1, відповідно до якого ТОВ «ФК ВЕСТА» відступило ТОВ «Вердикт Капітал, а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі і за договором №500931341 від 24.02.2014 року. Таким чином ТОВ «Вердикт Капітал» наділено правом грошової вимоги до відповідача, а ТОВ «ФК ВЕСТА» втратив такі права. за період користування кредитними коштами, відповідачем по справі здійснені часткові платежі на погашення основної суми кредиту, проте заборгованість за кредитним договором в повному обсязі не погашена. З огляду на те, що відповідачем прострочено грошове зобов`язання по поверненню кредитних коштів отриманих на підставі кредитного договору від 24.02.2014 року, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення у вигляді стягнення інфляційних втрат та 3% річних. Таким чином загальний розмір заборгованості по сплаті інфляційних втрат та 3% річних за користування кредитом, що підлягає стягненню станом на 26.11.2020 року, відповідно до розрахунку заборгованості становить 47\~348,88 грн, , з яких: -Нараховані 3% річних 1\~397, 88 грн; -Втрати від інфляції 2\~581, 95 грн; -Подвійна облікова ставка НБУ 2\~719,82 грн; -Заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) 15\~516, 51 грн; -Заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 13\~840, 63 грн; -Заборгованість за нарахованими відсотками згідно Кредитного договору ( з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) 4\~692, 09 грн; -Заборгованість з пені 6\~600,00 грн. \~ \~ \~ \~Також позивач просить стягнути з відповідача сплачені ним при поданні заяви до суду судові витрати в розмірі 2102 грн. 00 коп. витрати на правову допомогу у розмірі 20000 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до наказу №17-од від 01.03.2021 року про організацією Березівського районного суду Одеської області на час дії карантину ( з подальшими змінами), постанови\~ Кабінету\~Міністрів України\~№211\~від 11.03.2020\~року «Про\~запобігання поширенню\~на території\~України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з відповідними змінами), Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з подальшими змінам) та відповідно до статті 29 Закону України\~Про захист населення від інфекційних хвороб\~з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 12.03.2020 року до 01.10.2021 року на усій території України карантин.\~ Згідно з рекомендаціями МОЗ України громадянам серед інших заходів запропоновано залишатися вдома, тримати дистанцію, дбати про власну безпеку. У судов засідання 14.05.2021р представник позивача не з`явився, але подав до суду заяву, згідно якої просив розглянути справу за його відсутності та зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.9 т.І). Ухвалою суду від 14.05.2021 року визнано обов`язкову явку представника позивача в наступне судове засідання 09.06.2021 року(а.с.101 т.І). Проте 09.06.2021 року представник позивача знову у судове засідання 09.06.2021 року не з`явився, подав до суду клопотання про відкладення слухання справи на іншу дату, у зв`язку з зайнятістю в іншому судді (а.с.103 т.І). 15.06.2021 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву (ас.109-122 т.І). 29.06.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання 05.07.2021 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою он-лайн сервісу відео зв`язку «EasyCon». Ухвалою суду від 29.06.2021 року клопотання представника позивача задоволено та розгляд вказаної справи призначено в режимі відеоконференції. Однак, у судове засідання 05.07.2021 року представник позивача не з`явився та на зв`язок у режимі відеоконференції із використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» не вийшов. Ухвалою суду від 05.07.2021 року визнано повторно обов`язкову явку представника позивача в наступне судове засідання 26.07.2021 року на 10:00 годину. Проте,\~на адресу\~суду 13.07.2021\~року від\~представника позивача\~знову подано\~клопотання про\~розгляд справи\~в режимі\~відео конференції\~за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon». Ухвалою суду\~від 13.07.2021\~року представнику\~позивача -\~відмовлено у\~задоволенні клопотання\~про розгляд\~справи в\~режимі відеоконференції\~за допомогою\~системи відеоконференцзв`язку\~«EasyCon»та визнано його обов`язкову участь. Під час судового засідання 26.07.2021 року оголошено перерву у розгляді справи для витребування доказів до 06.09.2021 року. Водночас, 10.08.2021 року від представника позивача надійшли пояснення по справі. Окрім цього, на виконання вимог ухвали суду про витребування документів, АТ «Альфа-Банк» надало документи. 25.08.2021 року представником позивача направлено клопотання про долучення доказів. Також, 30.08.2021 року надіслано клопотання про долучення доказів разом з уточненою позовною заявою. Водночас, у уточненій позовній заяві зазначено додатки, які не долучені до матеріалів справи, про що складено відповідний акт Березівським районним судом Одеської області від 30.08.2021 року. У судове засідання 06.09.2021 року сторони по справі не з`явилися. Представник позивача будь-яких клопотань щодо відкладення або перенесення розгляду справи не надсилав. Явка представника позивача у судові засідання визнано обов`язковою. Ухвалою суду від 06.09.2021 року відкладено розгляд справи на 27.09.2021 рік на 09:00 годину та визнано повторно обов`язковою участь представника позивача у наступне судове засідання. Водночас, під час судового засідання 27.09.2021 року у зв`язку з перериванням відеотрансляції та роз`яснивши представнику позивача про можливість проведення судового засідання з іншого пристрою або відкладення розгляду справи, останній заявив клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач у судові засідання 14.05.2021 року, 09.06.2021 року, 05.07.2021 року, 26.07.2021 року, 06.09.2021 року та 27.09.2021 року не з`явився, раніше 22.05.2021 року від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності (а.с.90 т.І ). Також, 12.05.2021 року відповідач надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву в якому просив відмовити у задоволені позову ТОВ «Вердикт Капітал» до нього про стягнення заборгованості (а.с. 92-96 т.І) . Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що 24.02.2014 року між ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] укладено Кредитний Договір №500931341 (а.с.12 т.І). Пунктом 2.1 Кредитного Договору встановлено, що сума кредиту складає 15\~688,81 грн. Пунктом 2.2 цього договору визначено, що процентна ставка за користування кредитом становить 15,99 % річних. Пунктом 2.3 Договору визначено, остаточна дата повернення кредиту, яка є датою припинення нарахування відсотків та комісій 25.02.2019 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до частини першої\~статті 1054 Цивільного кодексу України\~зі змінами та доповненнями (далі\~ЦК України): «За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти».\~\~\~\~\~\~\~ Судом також встановлено, що 21.06.2016 року між ПАТ «Альфа-Банк» та ТОВ «Кредитні ініціативи» укладено Договір факторингу №1, відповідно до якого ПАТ «Альфа Банк» відступило ТОВ «Кредитні ініціативи»,а ТОВ «Кредитні ініціативи» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за Договором кредиту №500931341 від 24.02.2014 року (а.с.24 т.І), 26 грудня 2018 року між ТОВ «Кредитні ініціативи» та ТОВВ «ФК ВЕСТА» було укладено Договір факторингу №2019-1КІ/ВЕСТА, відповідно до якого ТОВ «Кредитні ініціативи» відступило ТОВ «ФК ВЕСТА», а ТОВ «ФК ВЕСТА» набуло права вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі за договором №500931341 від 24.02.2014 року (а.с.25-39 т.І). \~ \~ \~ \~16 січня 2019 року між ТОВ «ФК ВЕСТА» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір відступлення прав вимоги №16-01/19/1, відповідно до якого ТОВ «ФК ВЕСТА» відступило ТОВ «Вердикт Капітал, а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, в тому числі і за договором №500931341 від 24.02.2014 року (а.с.40-49 т.І). \~ \~ \~ \~Таким чином, суд погоджується з доводами представника позивача, що ТОВ «Вердикт Капітал» наділено правом грошової вимоги до відповідача. \~ \~ \~ \~Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Проте, у порушення норм закону та умов договору відповідач за вказаним договором зобов`язань належним чином не виконував. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до\~статті 526 ЦК України: «Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~кодексу». \~ \~ \~ \~Судом також встановлено, що станом на день подачі позовної заяви , відповідач не повернув отримані від позивача кредитні кошти на підставі кредитного договору. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Частиною другою\~статті 1050 ЦК України\~передбачено: «Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів…». \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Станом на 26.11.2020 року, відповідно до розрахунку - заборгованость становить 47\~348,88 грн, , з яких: -Нараховані 3% річних 1\~397, 88 грн; -Втрати від інфляції 2\~581, 95 грн; -Подвійна облікова ставка НБУ 2\~719,82 грн; -Заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) 15\~516, 51 грн; -Заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 13\~840, 63 грн; -Заборгованість за нарахованими відсотками згідно Кредитного договору ( з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) 4\~692, 09 грн; -Заборгованість з пені 6\~600,00 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Факт наявності заборгованості підтверджуються кредитним договором та розрахунком заборгованості за кредитним договором. Також на підтвердження отримання кредиту та на виконання ухвали від 26.07.2021 року АТ «Альфа-Банк» надано виписку по рахунку за вищевказаним кредитом (а.с.162-180 т.І) Відповідачем у відзиві заявлено про застосування наслідків пропущення позивачем позовної давності, однак суд вважає їх безпідставними, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 256 ЦПК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася чи могла довідатися про порушення свого права або про особу, як його порушила (ч.1 ст. 261 ЦК України). Відповдіно до вимог ч.1 ст.259 ЦПК України позовна давність, встановлена, законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Суд погоджується з доводами представника позивача, із врахуванням положень та умов п.23 Розділу 2 Кредитного договору (а.с.118),що сторонами збільшено строк позовної давності до 50 років на підставі ч.1 ст.259 Цивільного кодексу України. Щодо посилання відповідача на нечесну конкуренцію, то суд вважає посилання відповідача на Закон України «Про споживче кредитування» є безпідставним, оскільки даний закон вступив в силу 10.06.2017 року, який не може визначати дію та застосуванню його до Кредитного договору №500931341, який укладено 24.02.2014 року. \~\~\~ \~ \~ \~ \~Разом з цим, відповідно до частини третьої\~статті 549 ЦК України\~«Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання». \~\~\~ \~ Згідно з частиною третьої\~статті 551 ЦК України\~«Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин,які мають істотне значення». \~ \~\~\~ В той же час суд вважає такими, що підлягають частковому задоволенню вимоги ТОВ «Вердикт Капітал» в частині стягнення з відповідача заборгованості по відсоткам та пені.\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд вважає зменшити розмір заборгованості за відсотками та пенею з 25132,72 (13840,63+4692,09+6600) грн. до 1458,28 грн. , виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обовязок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Так, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п.48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності спорінодному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. \~\~\~ \~ Положеннями ст.ст.6,627 ч.1ЦК України, визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. \~\~\~\~ Таким чином, вимога щодо врахування принципу розумності, як і принципу справедливості, є прямою вимогою закону до договору. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Ця позиція суду ґрунтується, в тому числі, нарішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004у\~справі №1-33/2004. \~\~\~\~\~ \~Так, суд вважає зазначити, що у пункті 4.1.Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у\~справі № 1-33/2004 зазначено, що відповідно до частини першої статті 8\~Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. \~\~\~\~\~\~\~\~ З огляду на вказані положення, суд вважає, що нарахування відсотків та пені у розмірі 25132,72 грн, який фактично перевищує отриманий кредит, також може свідчити на не справедливі умови договору та фактично є надмірним тягарем для відповідача щодо сплати кредиту, а тому суд вважає зменшити його у цій частині до 1458,28 грн. \~\~\~\~ При оцінці наслідків порушення зобов`язань відповідача за кредитним договором, застосовуючи принципи добросовістності, розумності і справедливості, враховуючи відсутність чіткого нормативно закріпленого механізму зменшення розміру кредитних зобовя`зань, суд вважає можливим і необхідним зменшити розмір заявленої позивачем до стягнення суми з 47 348,88 грн до 23\~674, 44 грн. \~\~ \~\~ З огляду на вищевказане суд вважає, що позов ТОВ «Вердикт Капітал» в особі Генерального директора Іжаковського О.В до [PERSON] про стягнення боргу за кредитним договором необхідно задовольнити частково та стягнути з останнього на користь ТОВ «Вердикт Капітал» заборгованість у розмірі 23 674 грн. 44 коп. Що стосується компенсації витрат на професійну правничу допомогу, надану позивачеві, то відшкодуванню підлягають судові витрати лише у розмірі 1500 грн., які частково підтверджені актом про надання послуг, Договором про надання правової допомоги, та є достатньою компенсацію з урахуванням задоволених вимог. \~\~\~\~ Крім того, з відповідача відповідно до\~статті 88 ЦПК України, на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у відповідному розмірі 1051 (одна тисяча п`ятдесят одна) гривня 00 копійок.\~\~\~\~

Outcome: partial