Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, а 27.05.2019 із заявою про збільшення позовних вимог, до [PERSON] , [PERSON] з наступними вимогами: стягнути солідарно з відповідачів на її користь в порядку регресу по 6316,51 грн. з кожного, за спожиті житлово - комунальні послуги за період з 26.10.2018 по 27.05.2019, включно. В обґрунтування позову зазначила, що з 18.03.2011 по 13.12.2018 перебувала у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] [PERSON] та його батько [PERSON] зареєстровані та проживають у належному їй будинку за адресою: [ADDRESS] . Будь-який угод щодо користування відповідачами будинку не укладалось. Проживаючи у будинку, відповідачі користуються комунальними послугами (природній газ, електроенергія, вода, вивіз сміття), але відмовляються нести витрати по сплаті вартості спожитих послуг, що змушує її звернутися до суду з позовом про стягнення сплачених нею грошових коштів по оплаті за житлово-комунальні послуги. [PERSON] не працює, живе за рахунок кредитів та пенсії батька, при цьому не в економному режимі використовує електроенергію, газ та воду, створює умови неможливості спокійного проживання та перебування у будинку. За період з 26.10.2018 по 27.05.2019 нею оплачувались комунальні послуги, частка відповідачів, яку вони мають сплатити становить по 6316,51 грн. кожен. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 05.03.2019 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. [PERSON] подала заяву про судовий розгляд справи за її відсутності, підтримала позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , які належним чином повідомлялися про розгляд справи, у судове засідання не з`явилися, відзиву на позов не подавали. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому, відповідно до частини третьої названої статті Кодексу якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки у судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За положенням ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно з ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. У відповідністю до ч. 7 ст. 279 ЦПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву,а позивач-разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. З огляду на це та, враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині п`ятій статті 279 ЦПК України, відповідно до якої, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача. Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого. [PERSON] є власником житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . (а. с. 8, 9, 60, 61). Як вбачається із довідки Зміївської міської ради про склад сім`ї від 19.02.2019, за адресою: [ADDRESS] зареєстровані проживаючими - [PERSON] та [PERSON] (а. с. 10). Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 13.12.2018, яке набрало законної сили, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. (а. с. 6-7). Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до ст. 544 ЦК України, боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього. Якщо один із солідарних боржників не сплатив частку, належну солідарному боржникові, який у повному обсязі виконав солідарний обов`язок, несплачене припадає на кожного з решти солідарних боржників у рівній частці. Відповідно до ст. 63 Житлового кодексу України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги, індивідуальний споживач зобов`язаний: 5) оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Вказані норми встановлюють правові наслідки виконання солідарного обов`язку одним із боржників. Такий боржник набуває права на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти боржників у рівній частці ( інше може бути встановлено договором або законом) за вирахуванням частки, яка припадає на нього. При реалізації боржником, який виконав солідарний обов`язок, права на зворотну вимогу відбувається трансформація (перетворення) зобов`язання, а саме основне солідарне зобов`язання перетворюється на регрес не часткове, а боржник, який виконав солідарний обов`язок за основним зобов`язанням, набуває статусу кредитора по відношенню до інших боржників за регресним зобов`язанням. Тобто, оскільки відповідачі, як зареєстровані у домоволодіння споживачі повинні нести витрати по оплаті житлово-комунальних послуг, то позовні вимоги про стягнення з відповідачів на користь позивача 2/3 частин за вказані витрати підлягають задоволенню. Як вбачається з копій квитанцій [PERSON] оплачувалися житлові комунальні послуги, надані КП "Зміїв-сервіс, АК "Харківобленерго", [PERSON] , на загальну суму 18949,53 грн. (а. с. 11, 12, 13, 14, 15, 33, 48, 59) Отже, відповідно до наданих квитанцій, з відповідачів слід стягнути по 6316,51 грн. з кожного. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача слід стягнути витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved