Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-01 00:00:00

У листопаді 2019 року [PERSON] звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просив визнати незаконним та скасувати наказ КТ-БТ-СП-2019-7390857 Голови Правління Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» від 05.11.2019 року про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав на те, що З 03.02.2007 року по цей час цей час позивач працює в АТ КБ «Приват Банк». З 22.06.2012 року обіймає посаду Заступника Керівника напрямку «Credit collection», Керівника департаменту Prime Collection, з червня 2019 є членом Комітету Первинної профспілкової організації АТ КБ «Приватбанк». 06.11.2019 року позивач довідався про те, що 05.11.2019 року Голова Правління АТ КБ Приватбанк» П. Крумханзл видав наказ КТ-БТ-СП-2019-7390857 від 05.11.2019 про притягнення позивача до дисціплінарної відповідальності у вигляді догани «за порушення дотримання правил та процедур про інформаційну безпеку, а саме: п. 5. 2.1 «Політики чистого екрану та чистого стола», затвердженого Правлінням Банку (протокол 3 6 від 01.02.2018р.). Йдеться про те, що позивач 15.10.2019 року залишив під час своєї відсутності на робочому столі комп`ютер без нагляду, не завершивши сеанс та не заблокувавши його. Втім, не відповідає дійсності твердження автора наказу про те, що дії позивача «призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації Банку». По-перше, інформація, про яку йдеться, є відомостями про злочин, зокрема - про те, що перевіркою, проведеною Головним спеціалістом з питань внутрішньої безпеки Головного офісу АТ КБ «Приватбанк» Іваницьким В.В. встановлено, що керівник проекту по внутрішнім та зовнішнім комунікаціям AT КБ «Приватбанк» [PERSON] , та посадові особи ТОВ «Пинет», ТОВ «Альфаком», ТОВ «2407», діючи за попередньою змовою між собою, принаймні з квітня 2019 року по цей час, укладали договори між АТ КБ «Приватбанк» та вищенаведеними підприємствами на надання рекламних послуг, в яких навмисно завищували ціну цих робіт та в яких вказували роботи, які, заздалегідь для них, не мали виконуватися, після чого розподіляли між собою гроші, безпідставно отримані за невиконану, або виконану за завищеними цінами роботу, сума яких складає не менш, ніж 700 000 грн., що є особливо великим розміром, отже - заволоділи чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем, тобто вчинили злочин, передбачений ст. 191 ч.4 КК України. Отже, ця інформація ніяк не може бути «чутливою для банку» та вважатися банківською чи комерційною таємницею, а розголошення такої інформації не може вважатися протиправною дією. Навпаки - повідомлення про злочин владі, Народному депутату України також - є не тільки правомірною дією, але й обов`язком кожного громадянина України згідно ст. 68 Конституції України та ст. 396 КК України. По-друге, той факт, що позивач не заблокував комп`ютер, не може свідчити про те, що мої дії «призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації Банку», оскільки наразі ані позивачу, ані відповідачу достеменно невідомо, хто та яким чином дізнався про вищенаведену інформацію та передав її Народному депутату України [PERSON] . По-третє, не відповідає дійсності також і вказівка в оскаржуваному наказі на те, що відмова Комітету Первинної профспілкової організації АТ КБ «Приватбанк» у наданні згоди на притягнення позивач до дисціплінарної відповідальності від 31 жовтня 2019р. «не містить правового обґрунтування». Це хибне твердження спростовується змістом відповідного листа Комітету згаданої вище Профспілки, в якій міститься докладне обґрунтування прийнятого рішення з посиланням на закон. Крім цього, вищенаведений наказ явно суперечить частині 2 ст. 252 КзПП України, згідно якої притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. А отже, позивач, як член виборного органу Вказаної вище Профспілки, не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності без його згоди, в наданні якої, як вже йшлося вище, було відмовлено. При цьому посилання відповідача на те, що згадана вище відмова Профспілки «не містить правового обґрунтування», окрім того, що це твердження не є правдою, в будь-якому випадку не надає йому права притягти позивача до дисціплінарної відповідальності, ігнорувавши цю відмову. Як вже йшлося вище, із самого наказу витікає, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення за те, що його дії «призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації Банку» про злочин, тобто, за те, що позивач є викривачем корупційних дій. Таким чином, відповідач, хоча й безпідставно, оскільки це не відповідає дійсності, вважав, що позивач є особою, яка надає допомогу в запобіганні і протидії корупції (викривачем), яка за наявності обґрунтованого переконання, що інформація є достовірною, повідомила про порушення вимог цього Закону іншою особою. Але при цьому Голові Правління АТ КБ «Приватбанк» П. Крумханзлу мало бути відомо, що в такому разі позивач, згідно частині 3 ст. 53 Закону України «Про запобігання корупції», як викривач, не може бути притягнутий до дисціплінарної відповідальності чи підданий з боку керівника або роботодавця іншим негативним заходам впливу (переведення, атестація, зміна умов праці, відмова в призначенні на вищу посаду, скорочення заробітної плати тощо) або загрозі таких заходів впливу у зв`язку з повідомленням нею про порушення вимог цього Закону іншою особою. Пізніше представником позивача було надано відповідь на відзив, в якому містилися твердження аналогічні тим, які вказані в позовній заяві. Також представником позивача було надано додаткові пояснення, в яких він вказав, що посилання відповідача на повідомлення депутата [PERSON] саме [PERSON] стосовно обставин зловживання працівником АТ КБ «Приватбанк» своїм службовим становищем, або посилання щодо витоку цієї інформації саме з вини [PERSON] , є опосередкованими та лише припущеннями, які не підтверджуються жодними доказами. Посилання відповідача на висновок службової перевірки як на підставу правомірності оскаржуваного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, також не може бути належним доказом, оскільки в зазначеному висновку немає прямого підтвердження, що будь-яка інформація могла бути передана народному депутату [PERSON] за допомогою комп`ютера [PERSON] чи саме з його вини. Посилання відповідача на пояснення [PERSON] від 17.10.2019 також не можуть слугувати належним доказом, оскільки зазначені пояснення [PERSON] надавав під тиском, у зв`язку з чим їх не можна вважати достовірними. Крім всього іншого, у відповідача окрім наведених припущень, немає жодного реального факту, який би підтверджував причетність саме [PERSON] до передачі народному депутату [PERSON] зазначеної інформації. Більш того, взагалі невідомо звідки, коли і як [PERSON] дізнався про вказані правопорушення. Представником відповідача Барановим В.С. було надано відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що 16.10.2019 співробітниками Служби безпеки Банку в соціальній мережі Facebook виявлено факт розміщення народним депутатом України [PERSON] публікації (нащ "Публікація"), яка містила конфіденційну інформацію Банку (незатверженого керівник- висновку службової перевірки за можливим фактом зловживань службовим становищем одн працівників Банку). З метою перевірки вищезазначеного факту та встановлення осіб, причетних до розголошування конфіденційної інформації, банком була проведена службова перевірка. Як зазначено у висновку, результатами службової перевірки від 22.10.2019 року встановлено, що: фото, які було розміщено у Публікації, було зроблено з екрану особистого ноутбука позивача, який він використовує на робочому місці; позивач 15.10.2019 року залишив у період його відсутності у кабінеті незаблокованим екран ноутбука та відкриту сесію дистанційного доступу до банківських ресурсів; факт фотографування конфіденційних матеріалів та їх передачі [PERSON] ( особисто позивачем він заперечував, проте допускав, що це могли зробити інші особи, зокрема, в кабінеті залишався керівник напрямку "Credit Collection" ГО [PERSON] ; усно допитаний [PERSON] пояснив, що не вважає факти передачі подібної інформації порушеннями, письмові пояснення давати відмовився. Висновок було затверджено керівником напрямку "Служба Безпеки ГО" Банку та погодж десятьма відповідальними працівниками / посадовими особами Банку. 22.10.2019 року позивач надав особисті письмові пояснення за фактом Публікації у яких зазначив, зокрема, що: фото, які було розміщено у Публікації, ймовірно зроблено з екрану його ноутбука, з огляду на візуальну схожість обстановки робочого місця та екрану ноутбука; у момент відсутності позивача у кабінеті там залишався лише [PERSON] ; він визнає, що попри обізнаність з відповідними вимогами Банку, не виконав вимогу щодо недопущення залишення робочого монітору незаблокованим, а робочих програм - відкритими з причини особистої недисциплінованості. За результатом вищевказаної службової перевірки 25.11.2019 року Банком було направлено обґрунтоване подання до Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного Товариства Комерційного Банку "Приватбанк", членом комітету якої є позивач, про надання згоди на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. 31.10.2019 року Банк отримав відмову Профспілки у притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності. Розглянувши таку відмову на наведені у ній доводи, Банк дійшов висновку про відсутність спростування факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та, з огляду на встановлені порушення трудової дисципліни, 05.11.2019 року видав Оскаржуваний Наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення йому догани. З Оскаржуваним Наказом Позивач відмовився ознайомитися, про що складено відповідний акт та довідку. На переконання Банку, встановлені Банком факти свідчать про порушення позивачем законодавства та локальних нормативно-правових актів Банку щодо інформаційної безпеки, що виявилося, зокрема, у залишенні у період його відсутності незаблокованим екран ноутбука та відкриту сесію дистанційного доступу до банківських ресурсів, а також про причетність до витоку конфіденційної інформації. Так, позивач грубо порушив ряд внутрішніх актів щодо забезпечення інформаційної безпеки Банку і недопущення можливості доступу до інформації Банку сторонніх осіб. Також інформація, розголошена у Публікації (що, зокрема, зазначає позивач у своїй позовній заяві), стосувалася ймовірного факту укладання працівником Банку [PERSON] договорів між Банком та рядом юридичних осіб на надання рекламних послуг, в яких однак вказаний працівник навмисно завищував ціну таких послуг. Тобто, така інформація містила дані щодо укладення Банком договорів та виконання договірних зобов`язань. Вказана інформація щодо [PERSON] була систематизована у формі висновку службової перевірки. Отже, відповідно до п. п. 2.1.20, 4.1.21, 4.1.22, 4.1.37 Положення Банку про класифікатор інформації (додається) розголошена Публікація містить дані, що є персональними даними працівника Банку ( [PERSON] ) та конфіденційну інформацію Банку, а отже, не підлягає вільному розголошенню та вимагає належного поводження з нею працівниками, що мають доступ до такої інформації. Дії позивача є дисциплінарним правопорушенням, що суперечить положенням чинного законодавства, внутрішнім положенням Банку, а також умовам трудового договору з позивачем. Позивач не заперечує своєї причетності до витоку інформації, яка була розміщена у Публікації, натомість, свої дії зухвало виправдовує начебто громадянським обов`язком повідомлення про злочин. 25.10.2019 року до Профспілки були направлено обґрунтоване належним чином подання відповідача про надання згоди на застосування до позивача, який є членом виборного органу Профспілки, дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Як випливає з Протоколу № 13 засідання Профспілки від 30.10.2019 року та листа-відповіді: № 414837, адресованого відповідачу, виборний профспілковий орган відмовив у наданні згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача. Водночас, відмова Профспілки містила оціночне судження про те, що факт публікації у Facebook конфіденційної інформації Банку (матеріалів службової перевірки щодо зловживань службовим становищем працівником Банку) нібито не є протиправним. Відтак, службова перевірка щодо позивача, на думку Виборного профспілкового органу, була проведена незаконна публікація конфіденційної інформації у Facebook зухвало названа корисною для Банку. Зауважимо, що у відповіді Виборного профспілкового органу не міститься обґрунтування відмови, оскільки вона ніяк не коментує та не надає належної оцінки фактам порушення працівниками законодавства, внутрішніх нормативних актів Банку та умов укладених з ними трудових договорів, детальні посилання на які було наведено Банком у відповідному поданні, а також не посилається на жодні нормативно-правові акти на підтвердження висловлених у ній суб`єктивних тверджень. Окремо слід зауважити, що рішення від імені Профспілки про відмову у застосуванні заходів дисциплінарного впливу до позивача приймались чотирьома особами, двоє серед яких сам позивач та [PERSON] , що беззаперечно свідчить про необ`єктивність та упередженість щодо прийнятого рішення, та є загалом неприйнятним з точки зору наявності конфлікту інтересів у зазначених осіб для голосування з цього питання. У зв`язку з відсутністю обґрунтування відмови Виборного профспілкового органу на притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності, 05.11.2019 року було видано Оскаржуваний Наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення йому догани. Позивач не відповідає жодній із ознак викривача корупції. По-перше, заява про злочин була подана саме Профспілкою, від імені якої підписав заяву [PERSON] як Голова Комітету Профспілки, а не позивачем. Натомість, Оскаржуваний Наказ стосувався факту поширення фото висновку службової перевірки, а не факту порушення Закону про корупцію. По-друге, твердження позивача про начебто вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст.191 КК У країни, не зумовлює виникнення статусу "викривача корупції", адже не є повідомленням про порушення вимог Закону про корупцію. Крім того, позивачем та Профспілкою не надано доказів на підтвердження достовірності інформації, наведеної у такому повідомленні. Зокрема, не доведено, що на підставі повідомлення про злочин були проведені перевірки, внаслідок яких було підтверджено факти порушення посадовими особами Банку вимог Закону про корупцію. Окрім цього, факт притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбувся 05.11.2019 року та жодним чином не пов`язаний зі зверненням Профспілки до правоохоронних органів, яке мало місце вже після накладення дисциплінарного стягнення - 08.11.2019 року. Також винесення Оскаржуваного Наказу ґрунтується на вчиненні позивачем дій, що об`єктивно складають собою дисциплінарний проступок. Таким чином, накладення дисциплінарного стягнення (оголошення догани) мало місце за вчинення порушень, які жодним чином не пов`язані із повідомленням про порушення вимог Закону про корупцію, а стосуються недотримання правил та процедур щодо інформаційної безпеки. Також було надано заперечення, які містять аналогічні твердження, які раніше було викладено у відзиві. Представником Національного агентства з питань запобігання корупції було надано письмові пояснення, з яких вбачається, що стосовно можливих порушень посадовими особами Правління АТ КБ «Приват Банк» вимог абзацу першого частини третьої ст. 53 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності - оголошення догани, згідно з наказом Голови Правління АТ КБ «Приват Банк» Крумханзла П. від 05.11.2019 року № КТ-БТ-СП-2019-7390867, повідомлено Національне агентство головою Комітету Первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» Шевченком М.В. у заяві від 22.11.2019 року. З метою повного, всебічного та об`єктивного вивчення питань, порушених у заяві голови Комітету Первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» Шевченка М.В. від 22.11.2019 року, Національне агентство надіслало запит про надання документів до АТ КБ «Приват Банк» від 10.12.2019 року № 20-27/83923/19, втім відповіді отримано не було. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2020 року до участі у дану справу було залучено первинну профспілкову організацію співробітників АТ КБ «Приват Банк» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, відповіді на відзив. Представник відповідача Баранов В.С. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. Представник первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» Бондар Є.І. в судовому засіданні підтримав представника позивача. Представник Національного агентства з питань запобігання корупції в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, раніше керівником Департаменту запобігання та виявлення корупції Деркач Сергієм було надано клопотання, в якому просив провести судове засідання без участі представника Національного агентства. Вислухавши сторони та вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі по наступним підставам. Відповідно до ч. 1 ст. 233 Кодексу законів про працю України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. (Офіційне тлумачення положення частини першої статті 233 див. в Рішенні Конституційного Суду № 4-рп/2012 від 22.02.2012). У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] працює в АТ КБ «Приват Банк» на посаді Заступника керівника напрямку Prime Collection. 05.11.2019 року було винесено наказ Головою Правління Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк`КТ-БТ-СП-2019-7390857 про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (а.с. 6). З даного наказу вбачається, що заступник керівника напрямку Prime Collection - керівник Департаменту Prime Collection ГО [PERSON] 15.10.2019 року залишив під час своєї відсутності на робочому місці комп`ютер без нагляду, не завершивши сеанс/та/чи не заблокувавши), чим грубо порушив вимоги «Політики чистого екрана та чистого стола», затверджену Правлінням банку (Протокол № 6 від 01.02.2018 року п. 5.2.1 комп`ютери на період коли їх залишають без нагляду та/або не використовують, мають перебувати у стані завершення сеансу чи бути заблоковані паролем, токеном чи подібним механізмом автентифікації користувача. Розблокування повинно здійснюватися шляхом введення пароля), а також порушив умови Трудового договору (п. 2.1.6 Не розголошувати відомості, що складають банківську або комерційну таємницю, а також іншу інформацію конфіденційного характеру, прямо або побічно пов`язану з діяльністю «Банку») (а.с. 6). Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як випливає з матеріалів справи, [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за залишення під час своєї відсутності на робочому місці комп`ютера без нагляду, не завершивши сеанс та/чи не заблокувавши та розголошення відомостей, що складають банківську або комерційну таємницю. Судом встановлено, що 16.10.2019 року співробітниками Служби безпеки Банку в соціальній мережі Facebook виявлено факт розміщення народним депутатом України [PERSON] публікації, яка містила конфіденційну інформацію Банку (незатвердженого керівництвом висновку службової перевірки за можливим фактом зловживань службовим становищем одним з працівників Банку). З метою перевірки вищезазначеного факту та встановлення осіб, причетних до розголошення конфіденційної інформації було проведено службову перевірку, за результатами якої було складено висновок від 22.10.2019 року, з якого вбачається, що: -Заступник заступник керівника напрямку Prime Collection - керівник Департаменту Prime Collection ГО [PERSON] своїми діями, які виразилися в залишенні в період його відсутності відкритої сесії дистанційного доступу до банківських ресурсів, грубо порушив вимоги наказу № СП-2018-6614975 від 22.05.2018 року «Про актуалізацію бібліотеки управлінських рішень за порушення в сфері інформаційної безпеки; -Керівник напрямку Credit Collection ГО [PERSON] самовільно переглядав дані програмних комплексів банку на заблокованому ноутбуці [PERSON] , фактично працював під чужим обліковим записом, зробив фотографію висновку службової перевірки (к.д. 7324404), чим порушив вимоги наказу PR-2016-6770864 (6973684) від 11.08.2016 року «Про затвердження положень в сфері збереження конфіденційності інформації»; -Дії [PERSON] та [PERSON] (п.2, п. 3) призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації банку (а.с. 173-175). Втім, в самому висновку зазначено, що керівник напрямку Credit Collection ГО [PERSON] самовільно переглядав дані програмних комплексів банку на заблокованому ноутбуці [PERSON] , а доказів того, що саме [PERSON] передав незатверджений керівництвом висновок службової перевірки за можливим фактом зловживань службовим становищем одним з працівників Банку народному депутатові України [PERSON] суду не надано. Відповідно до ч. 2 ст. 252 КЗпП, зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є членом Комітету Первинної профспілкової організації АТ КБ «Приват Банк». АТ КБ «Приват Банк» було направлено керівнику первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» Шевченку М.В. подання від 25.10.2019 року з метою отримання згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника керівника напрямку Prime Collection - керівник Департаменту Prime Collection ГО [PERSON] (а.с. 7). Втім, відповідно до протоколу № 13 засідання Комітету первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» від 30.10.2019 року та відповідно до листа від 31.10.2019 року вбачається, що у наданні дозволу на притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] відмовлено та розцінено подання як намір приховати злочин, відомості про який було опубліковано в мережі Facebook, шляхом покарання осіб, які вчинили витік цієї інформації (а.с. 8-10). Не зважаючи на відмову Комітету первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приват Банк» на притягнення [PERSON] , останнього було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи це тим, що начебто відмову у наданні дозволу не було обґрунтовано. Втім, суд критично ставиться до тверджень відповідача, оскільки відмова у висновку виборного профспілкового органу обґрунтована. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня2006 року). За таких обставин, з урахуванням всього вищевказаного, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в сукупності, суд вважає необхідним визнати незаконним та скасувати наказ КТ-БТ-СП-2019-7390857 Голови Правління Акціонерного товариства комерційний банк «Приват Банк» від 05.11.2019 року про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. На підставі викладеного,

Outcome: approved