Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-22 00:00:00

30.05.2019 р. представник позивачів [PERSON] , [PERSON] - адвокат Іовчев Д.Ф. (далі за текстом - позивач) звернувся до Арцизького районного суду Одеської області із вказаним позовом, в якому просив визнати діяльність відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Арцизька управляюча компанія» (далі - ТОВ «АУК»), код ЄДРПОУ 40364238, місцезнаходження: м. Арциз Одеської області, вул. Будівельників, буд. 3 по обслуговуванню багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] незаконною в зв`язку з невиконанням Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» під час обрання управителя багатоквартирного будинку, посилаючись на те, що відповідно до протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку, які відбулися 30.09.2017 року, дата складання протоколу - 15 жовтня 2017 року, 26 жовтня 2017 року було укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, який набув чинності 26 грудня 2017 року, згідно якого відповідач надає послуги з управління будинком та об`єктами благоустрою № [ADDRESS] . Позивач вважає, що договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 26.10.2017 року укладений з порушенням чинного законодавства, у зв`язку з чим має бути визнаним недійсним, оскільки 30 вересня 2017 року були проведені збори співвласників, за результатами яких був складений протокол, позивачі вважають, що протокол, складений за результатами зборів, порушує форму, встановлену нормативним актом: у разі продовження нумерації на наступній сторінці (сторінках) протоколу позиції «Питання порядку денного» та «Пропозиція, яка ставиться на голосування щодо питання порядку денного, а також заголовок таблиці повторюються на початку кожної сторінки. А порушення цієї форми, на думку позивачів, «при розгляді результатів голосування по першому питанню порядку денного зборів співвласників будинку не зрозуміло, за що голосували власники квартир [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER]». Позивачі зазначають, що з першого питання набрало голосів «за» 48, з другого - 40%, у зв`язку з чим, на їх думку, рішення є неприйнятим. Так, позивачі вважають, що в листах опитування співвласника квартири [NUMBER] [PERSON] не проставлена дата проведення опитування, і на цій підставі вважають, що площа цієї квартири не може бути врахована. Крім того, наявність у протоколі виправлень, на думку позивачів, є ознакою підробки документу. Також позивачі зазначають, що при голосуванні та письмовому опитуванні враховувалась лише думка одного співвласника, позивачі не знали про збори, не мали примірнику договору, укладеного з ТОВ «АУК». Крім того, Арцизькою міською радою Одеської області прийнято рішення № 26 від 27 лютого 2017 року про призначення управителя багатоквартирних будинків, яке на теперішній час ніким не спростовано та не скасовано. Позивачі своєчасно та в повному обсязі сплачують оплату наданих житлово-комунальних послуг по утриманню багатоквартирного будинку КП «Житловик». Жодних протоколів позивачі не підписували, для ознайомлення не отримували, керувались рішенням Арцизької міської ради Одеської області № 26 від 27 лютого 2017 року та Договором з КП «Житловик» № 21 від 03 березня 2017 року, тому позивачі вважають протокол та договір з ТОВ «АУК», незаконними та такими, що порушують їх права та інтереси, що зумовило звернення до суду. Згідно Протоколу автоматичного розподілу справу було передано судді Череватій В.І. Ухвалою суду від 04.06.2019 року провадження у справі відкрито (а.с. 55). Особи, що беруть участь у справі, про час і місце розгляду справи сповіщені належним чином у порядку ст. ст. 128, 130, 131 ЦПК України. В судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] , представник позивачів - адвокат Іовчев Д.Ф. позов підтримали та просили суд позов задовольнити у повному обсязі, з підстав, зазначених у позові (а.с. 4 - 9). В судовому засіданні представник відповідача - адвокат Афанасьєв А.О. позов не визнав та просив суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, з підстав, зазначених у відзиві (а.с. 60 - 63). В судовому засіданні представник третьої особи - Комунального підприємства «Житловик» Антонюк О.В. позов підтримав та просив суд позов задовольнити у повному обсязі. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно положень ст. 12 ЦПК України, учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до копії витягу про державну реєстрацію прав, виданого Комунальним підприємством «Арцизьке бюро технічної інвентаризації» від 20.12.2012 року, квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі рішення Арцизького районного суду Одеської області від 19.06.2006 року (а.с. 13). Відповідно до довідки, виданої КП «Житловик» від 07.03.2019 року № 31, [PERSON] регулярно проводить оплату за обслуговування будинку та прибудинкової території відповідно до договору між Арцизькою міською радою і КП «Житловик». Заборгованість на 01.03.2019 року складає 168,26 грн. (а.с. 14). Відповідно до копії витягу про державну реєстрацію прав, виданого Комунальним підприємством «Арцизьке бюро технічної інвентаризації» від 16.01.2004 року, квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності № 10 від 21.05.1993 року, виданого Арцизьким заводом залізобетонних виробів (а.с. 17). Згідно довідки, виданої КП «Житловик» від 06.03.2019 року № 30, [PERSON] регулярно проводить оплату за обслуговування будинку та прибудинкової території відповідно до договору між Арцизькою міською радою і КП «Житловик». Заборгованість на 01.03.2019 року складає 214,88 грн. (а.с. 18). Як вбачається з копії договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 21 від 03 березня 2017 року, укладеного між співвласниками будинку [ADDRESS] в особі міського голови [PERSON] , з однієї сторони, та КП «Житловик» (далі - Управитель), в особі директора Антонюка О.В., з іншої сторони, відповідно до рішення виконавчого комітету Арцизької міської ради від 27 лютого 2017 року № 26 «Про призначення управителя багатоквартирних будинків, пунктом 19 вказаного Договору визначено, що якщо протягом дії договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, укладеного за результатами конкурсу, співвласники приймуть рішення про зміну форми управління багатоквартирним будинком або про обрання іншого управителя, співвласники мають право достроково розірвати такий договір, попередивши про це управителя, призначеного на конкурсних засадах, не пізніш як за два місці до дня розірвання договору (а.с. 19 - 22). Суд не приймає в якості належних та допустимих доказів по справі надані представником позивача копію протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: [ADDRESS] та копії листків письмового опитування співвласників (а.с. 23 - 50), оскільки вони подані з порушенням вимог ч. ч. 1 - 6 ст. 95 ЦПК України, згідно яких письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору , письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Позивачами та їх представником не було заявлено клопотання про витребування доказів, а саме оригіналів протоколів та листів опитування, також жодних підтверджень, кому та в яких розмірах належать квартири, власники яких приймали участь у виборі управителя ТОВ «АУК» суду не надано, хоча позивачі посилались в позовній заяві, що під час голосування не вірно вказана плаща квартир, оскільки в деяких квартирах є декілька співвласників. ТОВ «АУК» зверталось з інформаційним запитом до голови виконавчого комітету Арцизької міської ради (а.с. 66). З отриманої відповіді вбачається, що питання прийняття на зберігання протоколу зборів будинку [ADDRESS] , які відбулись 30 вересня 2017 року, а також питання розміщення резолютивної частини цього протоколу на офіційному веб-сайті Арцизької міської ради на виконавчому комітеті не розглядалось, рішень виконавчим комітетом з цих питань не приймалось (а.с. 67). Як вбачається з наданих представником відповідача розрахунку голосів співвласників будинку [ADDRESS] за підсумками зборів, проведених 30 вересня 2017 року. У зборах 30 вересня 2017 року брало участь безпосередньо співвласники 9 квартир: [NUMBER],[NUMBER], [NUMBER],[NUMBER],[NUMBER],[NUMBER],[NUMBER],[NUMBER],[NUMBER]. Від квартир № [NUMBER] та [NUMBER] у зборах брали участь по два співвласники. Площа квартир, співвласники яких брали участь у зборах: [NUMBER] - 54,[NUMBER] м2 [NUMBER] - 53,80 м2 [NUMBER]-68,18 м2 [NUMBER]-66,10 м2 [NUMBER] -20,75 м2 № [NUMBER] - 55,79 м2 [NUMBER]-68,8 м2 [NUMBER] - 56,9 м2 [NUMBER] - 70,78 м2. Всі співвласники квартир, які брали участь у зборах (11 осіб), проголосували по усім трьом питанням порядку денного «За». Таким чином, площа квартир співвласників, які проголосували «за», підсумовується повністю, за виключенням квартир [NUMBER] та [NUMBER] , які мають по три співвласники. Оскільки у зборах брав участь від цих квартир лише один співвласник із трьох, до загальної площі квартир, що проголосували «за» на зборах, додається 1/3 частина площі квартир, які мають трьох співвласників ([NUMBER] та [NUMBER]), що відповідає Цивільному кодексу України, який визначає рівність часток співвласників у майні, якщо між ними немає іншої згоди. Це складає 17,93 м2 для квартири [NUMBER] та 22,93 м 2 - для квартири [NUMBER] . Підсумок дає результат по площі «за»: 54,43 м +17,93 м +68,18 м +66,10 м +20,75 м2+55,79 м2+22,93 м2+56,9 м2+70,78 м2= 433,79 м2. Тобто, цифра, яка зазначена в протоколі зборів. У процедурі письмового опитування взяли участь співвласники 17 квартир: [NUMBER], які не брали участь у зборах безпосередньо. Площа квартир, співвласники яких брали участь у письмовому опитуванні: [NUMBER] - 67,9 м2 [NUMBER] - 53,8 м2 [NUMBER] - 58,5 м2 [NUMBER] - 69,3 м2 [NUMBER] - 54,[NUMBER] м2 [NUMBER]-70,10м2 [NUMBER] - 54,40 м2 [NUMBER]-68,10 м2 [NUMBER] - 68,94 м2 [NUMBER],09 м2 [NUMBER]-55,20 м2 [NUMBER] -57,73 м2 [NUMBER] - 53,64 м2 [NUMBER] - 53,7 м2 [NUMBER] - 54,07м2 [NUMBER] - 68,8 м2 [NUMBER] -55,05 м2. Всі співвласники квартир, які брали участь у письмовому опитуванні (24 чоловіка), проголосували по питанню порядку денного № 3 одноголосно «За», по питанню порядку денного № 2 - усі «За», окрім співвласника квартири [NUMBER] , яка проголосувала «Проти». Таким чином, площа співвласників, які проголосували «За» перше та третє питання порядку денного, підсумовується повністю, за виключенням квартир [NUMBER] та [NUMBER] , які мають три співвласники. Оскільки в опитуванні брали участь по два співвласники цих квартир із трьох, до загальної площі квартир, співвласники яких проголосували «за» при письмовому опитуванні, додається 2/3 частини площі квартир, які мають трьох співвласників ([NUMBER] та [NUMBER]). Це складає 35,87 м2 для квартири [NUMBER] та 45,87 м2 - для квартири [NUMBER] . Підсумок дає результат площі «за»: 67,9 м2+35,87 м2+58,5 м2+69,30 м2+54,43 м2+70,10 м2+54,40 м2+68,18м2+68,94 м2+54,09 м2+55,20 м2+ 57,73 м2+53,64 м2+53,7 м2+54,07 м2+45,87 м2+55,05 м2=976,88 м2. Тобто цифра, яка зазначена у протоколі зборів. Таким чином, загалом (за результатами підсумку площі співвласників, які брали участь у зборах, та співвласників, які брали участь у письмовому опитуванні) «За» питання порядку денного № 1 та № 3 проголосували 433,79 м2 + 976,88 м2 = 1410,67 м2. Загальна площа усіх жилих та нежилих приміщень будинку складає 2655,91 м2. Отже, 1410,67 м2 складає 53,11% від 2655,91 м2. Таким чином, площа співвласників, які проголосували «За» друге питання порядку денного, підсумовується повністю, за виключенням квартир [NUMBER] та [NUMBER] , які мають три співвласники. Оскільки в опитуванні брали участь по два співвласники цих квартир із трьох, до загальної площі квартир, співвласники яких проголосували «за» при письмовому опитуванні, додається 2/3 частини площі квартир, які мають трьох співвласників ([NUMBER] та [NUMBER]). Це складає 35,87 м2 для квартири [NUMBER] та 45,87 м2 - для квартири [NUMBER] . А також за мінусом площі квартири [NUMBER] , співвласник якої проголосував «проти». Підсумок дає результат площі «за»: 67,9 м2+35,87 м2+58,5 м2+69,30 м2+54,43 м2+70,10 м2+54,40 м2+68,10 м2+68,94 м2+54,09 м2+55,20 м2+ 57,73 м2+53,7 м2+54,07 м2+45,87 м2+55,05 м2=923,24 м2. Таким чином, загалом (за результатами підсумку площі співвласників, які брали участь у зборах, та співвласників, які брали участь у письмовому опитуванні) «За» питання порядку денного № 2 проголосували 433,79 м2 + 923,24 м2= 1357,03 м2. Загальна площа усіх жилих та нежилих приміщень будинку складає 2655,91 кв.м. Отже, 1357,03 м2 складає 51,09% від 2655,91 м2. Отже, питання [NUMBER] та № 2 порядку денного отримали більше 50% голосів співвласників будинку, а пропозиції, винесені на обговорення співвласників будинку є прийнятими (а.с. 64 - 65). 25 жовтня 2017 року представник співвласників будинку [ADDRESS] області звернувся до виконавчого комітету Арцизької міської ради із заявою про прийняття на зберігання протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] від 30 вересня 2017 року (а.с. 71). У відповідності до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю «Арцизька управляюча компанія» є юридичною особою, код ЄДРПОУ 40364238; керівник Русєв Сергій Васильович (а.с. 74 - 76). Як вбачається з копії протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] від 30 грудня 2017 року, листків письмового опитування співвласників житлового будинку [ADDRESS] щодо визначення управителя, «за» проголосували 15 співвласників будинку (а.с. 85 - 91). Ухвалою суду від 26 червня 2019 року, клопотання представника відповідача - адвоката Афанасьєва А.О. про витребування доказів - задоволено, витребувано від Арцизької міської ради Одеської області інформацію: чи розглядав виконавчий комітет Арцизької міської ради Одеської області питання про призначення посадової особи ради уповноваженою особою на прийняття на зберігання протоколів зборів у розумінні Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», а також надання відповідного документу, якщо така особа була призначена виконавчим комітетом Арцизької міської ради Одеської області (а.с. 95). Як вбачається з копії розпорядження Арцизької міської ради Одеської області від 04.04.2017 року № 29, [PERSON] призначено відповідальним за зберігання протоколів наданих співвласниками багатоквартирних будинків виконавчому комітету Арцизької міської ради (а.с. 111 - 112). В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що його було призначено відповідальним за зберігання протоколів наданих співвласниками багатоквартирних будинків виконавчому комітету Арцизької міської ради. Протокол зборів співвласників не відповідав формі та рішення не було, тому він його не прийняв на зберігання. Протокол зборів співвласників відповідно до договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 21 від 03 березня 2017 року, укладеного між співвласниками будинку [ADDRESS] в особі міського голови [PERSON] , з однієї сторони, та КП «Житловик», також не відповідав формі, але він його прийняв на зберігання, з причин, яких він пояснити суду не може. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що він не бачив, щоб [PERSON] , як представник ініціативної групи, ходила до співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , які не були присутні на зборах співвласників багатоквартирного будинку з листками опитування і вони голосували і підписували листки опитування, а на його думку це робила [PERSON] , співробітник ТОВ «АУК». В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що вона як представник ініціативної групи, ходила до співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , які не були присутні на зборах співвласників багатоквартирного будинку з листками опитування і вони голосували і підписували листки опитування особисто. Пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що управителем багатоквартирного будинку є фізична особа-підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. У відповідності до ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», «Форми управління багатоквартирним будинком»: управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників (ч. 6). Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку (ч. 7). Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності (ч. 8). Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників (ч. 9). Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти") (ч. 12). Крім того, у протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника). Якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими. Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання. Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів. Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Згідно ч. ч. 4 - 7 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку. Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах. Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників, а рішення з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосувало більш як 50 відсотків загальної кількості всіх співвласників. Рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики. У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника). Співвласники багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , були своєчасно та належним чином повідомлені про проведення зборів співвласників будинку 30.09.2017 року шляхом направлення співвласникам зазначеного будинку поштових повідомлень, що підтверджується реєстром відправки повідомлень від 16.09.2017 року (а.с. 70). Частиною 8 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» встановлено, що письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по-батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання «так», «ні» або «утримався», особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час проведення підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів. Як пояснила в судовому засіданні свідок [PERSON] вона, як представник ініціативної групи, проводила письмове опитування поквартирно співвласників будинку, які не були присутні на зборах співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] від 30 вересня 2017 року, і співвласники особисто власноручно підписували листки письмового опитування, які були додані до протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку. З урахуванням наведеного, у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність та правдивість фактів, повідомлених свідком, в зв`язку з тим, що даних про її заінтересованість в результаті розгляду справи встановлено не було, її показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам. Твердження позивачів, що не всі підписи на листках опитувань належать власникам квартир, нічим не підтверджено, також клопотання про проведення експертизи заявлено не було. Крім того, згідно ч. ч. 9 - 12 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», протокол зборів співвласників з питань, зазначених у пунктах 2 і 3 частини другої цієї статті, складається не менш як у двох примірниках, один з яких зберігається в управителя, а другий передається на зберігання виконавчому комітету сільської, селищної, міської ради за місцем розташування багатоквартирного будинку, який розміщує результативну частину рішення, прийнятого зборами співвласників, на своєму офіційному веб-сайті. Порядок зберігання виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад протоколів зборів співвласників та розміщення ними на офіційному веб-сайті інформації про рішення, прийняті такими зборами, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Повідомлення про рішення, прийняте зборами співвласників, не пізніше 10 днів після його прийняття надається в письмовій формі кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також розміщується у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду. Рішення зборів співвласників є обов`язковими для всіх співвласників, включаючи тих, які набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття рішення. За рішенням зборів співвласників повноваження щодо прийняття рішень стосовно спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники квартир та нежитлових приміщень, розташованих в одному під`їзді або секції багатоквартирного будинку, тощо), за умови що при цьому не порушуються права інших співвласників, можуть бути передані цій групі співвласників. Такі рішення стосовно спільного майна приймаються зборами зазначеної групи співвласників у порядку, передбаченому частинами четвертою - шостою, восьмою - одинадцятою цієї статті. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо). Якщо одна особа є власником квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо), рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників усіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо). Як зазначається в ч. 7 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком зборами співвласників визначає: рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 11 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором. Якщо зборами співвласників прийнято рішення про укладення договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, такий договір (зміни до нього) підписується співвласником (співвласниками), уповноваженим (уповноваженими) на це рішенням зборів співвласників. Такий договір підписується на умовах, затверджених зборами співвласників, та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками. Управитель протягом одного місяця після підписання з ним договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком (змін до нього) зобов`язаний надати або надіслати рекомендованим листом кожному співвласнику примірник такого договору (змін до нього), завірений підписом управителя, що і було зроблено відповідачем ТОВ «АУК», що підтверджується копією реєстру відправки повідомлень про результати проведення зборів співвласників багатоквартирного будинку від 30.09.2017 року, а також копій договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 26.10.2017 року (а.с. 68, 69). Позивачі також вказують на те, що є рішення Арцизької міської ради № 26 від 27.02.2017 р. про призначення управителя цього будинку, яке не скасоване. Однак його скасування або не скасування жодним чином не впливає на факт управління будинком ТОВ «АУК». П. 5 ст. 13 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» зазначає, що співвласники можуть до кінця дії договору з управителем, визначеним за конкурсом (по наявній справі це - КП «Житловик», з яким договори управління підписав міський голова), прийняти рішення про зміну форми управління або обрання іншого управителя, мають право розірвати договір, попередивши про це управителя, призначеного на конкурсних засадах, попередивши його за 2 місяці. Все це, передбачене Законом, і відбулось у будинку [NUMBER], в якому не змінювали форму управління будинком, а обрали іншого управителя, розірвавши договір з попереднім. І скасування рішення, яким був призначений управитель, обраний за конкурсом, для розірвання договору співвласниками з таким управителем законом не вимагається. Виходячи з правової позиції Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладеної в постанові від 22.05.2019 року у справі № 686/8227/17, відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Позов може бути задоволений лише у випадку встановлення факту порушення, не визнання або оспорення відповідачем (відповідачами) прав, свобод чи інтересів позивача. Якщо такого факту не встановлено, позов не підлягає задоволенню. Таким чином, вирішуючи даний спір, суд повинен установити наявність порушених прав позивача, внаслідок порушення процедури скликання та проведення зборів, тобто не тільки недотримання норм закону під час скликання і проведення зборів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є, в тому числі, визнання рішення недійсним. За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположними свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Європейський суд з прав людини, ухвалюючи рішення у справі «Буланов та Купчик проти України» від 09 грудня 2010 року, яке набуло статусу остаточного 09 березня 2011 року, вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Суду включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутій проти Хорватії» (Kutit v Croatia), № 48778/99, пункт 25, ЕCHR 2002-II). Крім того, Європейський суд з прав людини в своїй практиці, а саме: рішення від 13 травня 1980 року в справі «Артіко проти Італії» (пункт 35), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 32), визначає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 10, ч. 2 ст. 59, ч. ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести допустимими та належними доказами ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, як мають значення для вирішення справи; ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відео записів, висновків експертів; а відповідно до положень ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування; сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень; суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Так, позивачі вважають діяльність ТОВ «АУК» з обслуговування будинку [ADDRESS] незаконною у зв`язку з порушенням Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» під час обрання управителя будинку. Цивільний процесуальний кодекс України визначає у ст. 5, що судом застосовуються способи захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Ст. 16 Цивільного кодексу України визначає перелік способів захисту цивільних прав та інтересів. Отже, в такому вигляді позовні вимоги позивачів не можуть бути задоволені, оскільки не відповідають способам захисту прав та інтересів, передбачених законодавством. Стосовно підстав позову, які наводяться у мотивувальній частині позовної заяви щодо недійсності договору, укладеного між відповідачем та співвласниками будинку [ADDRESS] , як встановлено в судовому засіданні, обґрунтування такої думки позивачів є безпідставним. Наведені підстави позову є неспроможними. Порушення форми протоколу. Позивачі вважають, що протокол, складений за результатами зборів, порушує форму, встановлену нормативним актом: у разі продовження нумерації на наступній сторінці (сторінках) протоколу позиції «Питання порядку денного» та «Пропозиція, яка ставиться на голосування щодо питання порядку денного, а також заголовок таблиці повторюються на початку кожної сторінки. А порушення цієї форми, на думку позивачів, «при розгляді результатів голосування по першому питанню порядку денного зборів співвласників будинку не зрозуміло, за що голосували власники квартир №№ [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER]». Між тим, в зв`язку з тим, що у суду немає належним чином завірених протоколів та листів опитування, а надані позивачами містять дописи олівцем та закреслення, суд не може перевірити чи протокол повністю відповідає формі, встановленій наказом Мінрегіонбуду № 203 від 25.08.2015 р. До того ж невідповідність протоколу встановленій формі є підставою для повернення протоколу виконавчими органами місцевого самоврядування, до яких примірник протоколу направляється для опублікування його резолютивної частини на офіційному сайті органу місцевого самоврядування, а також зберігання (а.с. 71). Але закон не пов`язує невідповідність форми протоколу з його недійсністю або з недійсністю договору, укладеного за підсумками зборів. Згідно ст. 81 ЦПК України сторони зобов`язані довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд не може збирати докази, які стосуються предмету спору, з власної ініціативи. Між тим, жодних клопотань щодо витребування, огляду доказів позивачі не заявляли. Копія протоколу, додана до позову не завірена належним чино та має ряд дописів та закреслень олівцем. Таким чином, вимоги позивачів, які, крім іншого, не відповідають будь-якому з можливих способів захисту порушених прав та інтересів, не підтверджені будь-якими доказами. Крім того, позивачі зазначають, що з першого питання набрано голосів «за» 48%, з другого - 49%, і роблять висновок, що рішення є неприйнятими. Але таке твердження не підкріплено жодним доказом, чим позивачами порушено вимоги ст. 81 ЦПК України. Судом досліджувався розрахунок голосів співвласників, наданий відповідачем, з якого вбачається, яким чином підраховувались голоси співвласників, а також скільки відсотків в набрали пропозиції порядку денного (а.с. 64 - 65). Стосовно відсутності інформації щодо площі квартири № [NUMBER] . Представник відповідача у відзиві на позовну заяву пояснив, що участь у зборах брала [PERSON] , яка проживає у квартирі № [NUMBER] , яка проставила у протоколі позначку «за», але коли з`ясувалось, що вона не є співвласником цієї квартири, площу цієї квартири не брали до розрахунку. Щодо того, що площа квартир, власниками яких є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (кв. [NUMBER] ) та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (кв. [NUMBER] ) начебто підраховувалась двічі. Заповнення листків опитування передбачено законодавством для співвласників будинку, які не були особисто присутніми на зборах. Так, співвласники зазначених квартир [PERSON] та [PERSON] особисто були присутніми на зборах, тому проставили свої підписи безпосередньо у протоколі, а інші співвласники цих квартир на зборах були відсутніми, тому заповнювали в подальшому листок опитування, але це зовсім не означає, що площа цих квартир була підрахована двічі. У цьому можливо пересвідчитись, якщо приплюсувати площу квартир, співвласники яких проголосували «за», склавши площу квартир (а не прізвища співвласників) у протоколі та у листках опитування. В розрахунку, який оглядався, це питання повністю роз`яснено. Доказів будь-яких порушень позивачами суду не надано. Крім цього, ТОВ «АУК» зверталось з інформаційним запитом до голови виконавчого комітету Арцизької міської ради. З отриманої відповіді, оглянутої судом в судовому засіданні, вбачається, що питання прийняття на зберігання протоколу зборів будинку [ADDRESS] , які відбулись 30 вересня 2017 року, а також питання розміщення резолютивної частини цього протоколу на офіційному веб-сайті Арцизької міської ради на виконавчому комітеті не розглядалось, рішень виконавчим комітетом з цих питань не приймалось. В матеріалах справи наявна копія листа про передання на зберігання протоколу зборів (а.с. 71). Стосовно показань свідків. Ст. 218 Цивільного кодексу України (ч. 1 абз.2) встановлює, що заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків. Свідки в судовому засіданні не зазначили нічого про недійсність договору, про який йдеться у позові. Клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи для підтвердження справжності підписів у протоколі зборів співвласників багатоквартирного будинку позивачі в судовому засіданні не заявляли. Таким чином, позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню. Наявність чи відсутність наведених обставин та можливість встановлення відповідних фактів суд вирішує відповідно до положень ст. ст. 10, 11, 27, 57 - 60 ЦПК України, за якими сторони при вирішенні справи зобов`язані довести перед судом ті обставини, на які вони посилаються як на підстави їх вимог. Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. ст. 12, 76, 77, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін . Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. ст. 124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання. Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] , [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Арцизька управляюча компанія», третя особа - Комунальне підприємство «Житловик» про визнання діяльності по обслуговуванню багатоквартирного будинку незаконною. Згідно ст. 141 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. У зв`язку з відмовою позивачам у задоволенні їх вимог, судові витрати (судовий збір) не підлягають стягненню з відповідачів і підлягають покладенню на позивачів. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні позову.

Outcome: dismissed