Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-16 00:00:00

Представник заявника ТОВ ОТП Факторинг Україна звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про перегляд рішення Ужгородського міськрайонного суду від 13.05.2015 року у справі № 308/3288/15-ц за позовною заявою ТОВ «ОТП Факторинг Україна» подану представником позивача за довіреністю [PERSON] \~до [PERSON], міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, районного відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа без самостійних вимог на предмет спору -\~ ПАТ «[PERSON] Аваль»,\~ ПАТ КБ «Приват Банк» про зняття арешту із нерухомого майна , що знаходиться в іпотеці у звязку з нововиявленими обставинами та просив скасувати вказане рішення суду з підстави передбаченої п.1 ч.2 ст . 361 ЦПК України та ухвалити рішення яким зняти арешт, накладений постановами МВ та РВ ДВС Ужгородського МРУЮ в рамках виконавчих проваджень ВП №5052013, ВП №15252454, ВП №15-15218838,\~ ВП №13-33326690, ВП №42329232, ВП №37469379 з нерухомого майна -\~ нежитлового приміщення, аптеки, загальною площею 88,9 кв. м., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, с.В.Лази, вул. Вознесенська, 41 «А» та на праві власності належить [PERSON] і знаходиться в іпотеці ТОВ «ОТП Факторинг Україна» згідно договору іпотеки № РМ- SME800/021/2006 від 13.12.2006 р. та договору відступлення права вимоги №б/н від 26.11.2010 року, а в решті позовних вимог відмовити. Вважає,\~що\~рішення\~суду\~підлягає\~перегляду\~у\~зв'язку\~з\~нововиявленими \~обставинами, \~якими\~є\~ той\~факт,\~що під час виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду від 13.05.2015 року, при перевірці обтяжень в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 18.05.2015 року було виявлено існування обтяження заставного майна згідно постанови МВ ДВС від 19.04.2013 року № 3- 37469379. В інформаційній довідці від 18.05.2015 року наявність даної постанови відображено, проте не відображен в інформаційній довідці від 06.03.2015 року яка була предметом дослідження під час судового розгляду справи. Зазначає, що на час розгляду справи позивачу не було відомо про наявність ще одного обтяження на підставі постанови МВ ДВС від 19.04.2013 року № 3- 37469379, оскільки така не була відображена в інформаційній довідці з Державного реєстра речових прав на нерухоме майно № 89029821 від 06.03.2015 року. Вказує , що дана обставина є істотною і впливає на процедуру виконання рішення суду. В\~судовому\~засіданні\~представник\~заявника\~підтримав\~заяву\~та\~просив\~її\~задовольнити\~з \~тих \~підстав,\~що\~у\~ній\~викладені та просив суд ухвалити рішення за результатами розгляду заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, яким зняти арешт, накладений постановами МВ та РВ ДВС Ужгородського МРУЮ в рамках виконавчих проваджень ВП №5052013, ВП №15252454, ВП №15-15218838,\~ ВП №13-33326690, ВП №42329232, ВП №37469379 з нерухомого майна -\~ нежитлового приміщення, аптеки, загальною площею 88,9 кв. м., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, с.В.Лази, вул. Вознесенська, 41 «А» та на праві власності належить [PERSON] і знаходиться в іпотеці ТОВ «ОТП Факторинг Україна» згідно договору іпотеки № РМ- SME800/021/2006 від 13.12.2006 р. та договору відступлення права вимоги №б/н від 26.11.2010 року, а в решті вимог позовної заяви відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилися, \~про час та місце розгляду заяви повідомлявся своєчасно та належним чином, надіслав на адресу суду заяву в якій просив провести судовий розгляд у його відсутності. Представники відповідачів МВ ДВС Ужгородського МРУЮ та РВ ДВС Ужгородського МРУЮ в судове засідання не зявилися, \~про час та місце розгялду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, про приични неявки суд не повідомляли. Представники третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору -\~ ПАТ «[PERSON] Аваль»,\~ ПАТ КБ «Приват Банк» в судове засідання не з'явився, хоча про час і місце розгляду справи своєчасно і належним чином повідомлялися, про приични неявки суд не повідомляли. Заява про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні з повідомленням заявника та осіб, які беруть участь у справі, про час і місце засідання. Неявка цих осіб при їх належному повідомленні не є перешкодою для розгляду заяви. Заява підлягає розгляду в одному провадженні зі справою, в якій ухвалено судове рішення. Заслухавши пояснення представника заявника, \~дослідивши \~матеріали \~\~\~справи, \~всебічно \~\~\~\~і\~ повно\~ \~\~з'ясувавши\~ всі\~ \~фактичні обставини, \~\~на\~ яких\~ \~ґрунтується\~ заява ,\~ \~об'єктивно\~ \~оцінивши\~ докази,\~ \~які\~ мають значення\~ \~для\~ розгляду\~ \~справи\~ і\~ вирішення\~ спору\~ по\~ суті, враховуючи\~ принципи\~ \~рівності\~ \~сторін,\~ \~суд\~ дійшов\~ висновку,\~ що\~ вимоги заяви \~ є\~ обґрунтованими\~ та такими, що\~ \~підлягають\~ \~задоволенню,\~ виходячи\~ з\~ наступного. У відповідності до ч.1 ст.361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України підставами для перегляду рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. З зазначеної норми випливає, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі. Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об'єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у звязку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Оцінюючи\~доводи\~заявника,\~суд\~вважає,\~що\~ті\~обставини,\~на\~які\~ він\~посилається \~як\~ на\~ підставу\~своїх\~вимог\~про\~перегляд\~судового\~ рішення\~за\~ново\~виявленими \~обставинами,\~можна\~ вважати\~нововиявленими\~ в\~розумінні\~п.1.\~ч.2\~ст.362\~ЦПК\~України. Виходячи зі змісту статей 364-1, 365 ЦПК перевірка наявності підстав для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами або підстав для скасування судового рішення проводяться в одному судовому засіданні. Заява розглядається судом за правилами, встановленими ЦПК для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює такий перегляд. Суд розглядає справу по суті спору з урахуванням встановлених судом нововиявлених обставин. Відповідно до вимог частини другої статті 365 ЦПК за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами суд приймає нове судове рішення або ухвалою залишає її без задоволення. За наведених обставин суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами та ухвалення нового судового рішення. Суд розглядає справу по суті спору з урахуванням встановлених судом нововиявлених обставин. В березні 2015 року ТОВ «ОТП Факторинг Україна» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON], міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, районного відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа без самостійних вимог на предмет спору -\~ ПАТ «[PERSON] Аваль»,\~ про зняття арешту з нерухомого майна , нежитлової будівлі аптека, яка знаходиться за адресою: Ужгородський район, с. В. Лази ,вул. Вознесенська, 41 А , що належить на праві власності [PERSON] та знаходиться в іпотеці ТОВ ОТП Факторинг Україна», згідно договору іпотеки № PM- SME800/021/2006 від 13.12.2006 р. Позовні вимоги мотивує тим, що 13.12.2006 року між ЗАТ "ОТП [PERSON]" правонаступником \~якого є ТОВ ОТП Факторинг Україна та відповідачем [PERSON] було укладено кредитний договір № СM- SME800/021/2006 згідно якого банк надав останньому суму кредиту в розмірі 60 000,00 доларів США. В забезпечення належного виконання зобовязань за кредитним договором між банком та [PERSON] \~13.12.2006 року було укладено договір іпотеки № РM- SME800/021/2006, \~предметом якого є нерухоме майно, а саме: нежитлова будівля аптека, яка знаходиться за адресою: Ужгородський район, с. В. Лази , вул. Вознесенська, 41 А. \~Згідно звіту про оцінку зазначеного вище нерухомого майна станом на 12.01.2015 року ринкова \~вартість предмета іпотеки становить 243760,00 грн. , а заборгованість по кредитному договору становить 7 483 803,48 грн., що є значно більше, ніж вартість предмета іпотеки. Позивач зазначає, що іпотекодержатель не може використати своє право на звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки державною виконавчою службою було накладено арешт на все\~ нерухоме майно [PERSON], в т.ч. і на предмет іпотеки, зокрема: - постановою державного виконавця МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про відкриття виконавчого провадження від 06.07.2012 року по ВП №33326690 з примусового виконання виконавчого листа №2п-3950/10, виданого 16.05.2012 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 571082,58 грн. та 1820,00 грн. державного мита та витрат на ІТЗ; - постановою державного виконавця МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 15.04.2014 року по ВП №42329232 з примусового виконання виконавчого листа №2-1115, виданого 10.02.2012 року апеляційним судом Закарпатської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «[PERSON] Аваль» боргу в сумі 687010,55 грн. - постановою державного виконавця РВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 25.10.2007 року по ВП № 5052013 з примусового виконання виконавчого напису №2607,\~ виданного 13.10.2007 року приватним нотаріусом про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 331144,00 грн. - постановою державного виконавця РВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 11.04.2008 року по ВП №5052013 з примусового виконання виконавчого напису №2607, виданого 13.10.2007 року приватним нотаріусом про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 331144,00 грн. - постановою державного виконавця МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 19.04.2013 року по ВП №37469379 з примусового виконання виконавчого листа №2-5852/11 виданого 25.12.2012 року Ужгородським міськрайонним судом про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приват Банк» заборгованість в розмірі 36381,95 грн., 120 грн. витрат на ІТЗ та 363,85 грн. судового збору. З посиланням на викладене, \~а також з врахуванням нововиявлених обставин у справі позивач \~просить \~суд зняти арешт з нерухомого майна , що знаходиться в іпотеці ТОВ ОТП Факторинг Україна. Згідно ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, \~які беруть участь у справі. Кожна сторона \~зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень . Судом встановлено, що 13 грудня 2006 року між ЗАТ "ОТП [PERSON]" правонаступником \~якого є ТОВ ОТП Факторинг Україна та [PERSON] з метою забезпечення належного виконання кредитних зобовязань з боку позичальника [PERSON] за \~кредитним договором, сторони уклали між собою договір іпотеки № PM- SME800/021/2006, предметом якого є нежитлова будівля аптека, загальною площею 88,9 кв.м, яка знаходиться за адресою: Ужгородський район, с. В. Лази , вул. Вознесенська, 41 А та належить \~іпотекодавцю на праві приватної \~власності на підставі договору \~купівлі продажу посвідченого 13.12.2006р. приватним нотаріусом Ужгородського районного \~нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № \~3322 . / справа № 308/3218/15-ц а.с. 8-11/ Як встановлено судом, 06.07.2012 року\~ старшим державним виконавцем \~МВДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження з примусового виконання\~ \~виконавчого \~листа \~№2п-3950/10, виданого 16.05.2012 року Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 571082,58 грн. та 1820,00 грн. державного мита та витрат на ІТЗ, накладено арешт на все\~ \~\~майно боржника [PERSON] та заборонено здійснювати відчуження \~будь-якого майна, що належить боржнику. / справа № 308/3218/15-ц а.с. 15/ Як встановлено судом, 15.04.2014 року головним державним виконавцем \~МВДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження з примусового виконання\~ \~виконавчого \~листа №2-1115, виданого 10.02.2012 року апеляційним судом Закарпатської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «[PERSON] Аваль» боргу в сумі 687010,55 грн. накладено арешт на все\~ \~\~майно боржника [PERSON] та заборонено здійснювати відчуження \~будь-якого майна, що належить боржнику. / справа № 308/3218/15-ц а.с. 13/ Як встановлено судом, 25.10.2007 року державним виконавцем \~РВДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження з примусового виконання\~ \~виконавчого напису №2607,\~ виданного 13.10.2007 року приватним нотаріусом про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 331144,00 грн. накладено арешт на все\~ майно боржника [PERSON] та заборонено здійснювати відчуження \~будь-якого майна, що належить боржнику. / справа № 308/3218/15-ц а.с. 14/ Як встановлено судом, 11.04.2008 року державним виконавцем \~РВДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження з примусового виконання\~ \~виконавчого напису №2607, виданого 13.10.2007 року приватним нотаріусом про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ «ОТП [PERSON]» боргу в сумі 331144,00 грн. накладено арешт на все\~ майно боржника [PERSON] та заборонено здійснювати відчуження \~будь-якого майна, що належить боржнику. / справа № 308/3218/15-ц а.с. 17/ Як встановлено судом, 19.04.2013 року державним виконавцем \~МВДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції в межах виконавчого провадження з примусового виконання\~ виконавчого листа №2-5852/11 виданого 25.12.2012 року Ужгородським міськрайонним судом про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приват Банк» заборгованість в розмірі 36381,95 грн., 120 грн. витрат на ІТЗ та 363,85 грн. судового збору накладено арешт на все\~ майно боржника [PERSON] та заборонено здійснювати відчуження \~будь-якого майна, що належить боржнику. / справа № 308/5946/15-ц а.с. 4/ Оскільки зазначена нерухомість є предметом іпотеки, позивач має намір реалізувати її в рахунок погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № CM- SME800/021/2006 від 13.12.2006 року . Проте, наявність арешту перешкоджає реалізації прав «ОТП Факторинг Україна» як іпотекодержателя. Судом встановлено, що 26 \~листопада 2010 року між ПАТ «ОТБ [PERSON] » та TOB «ОТП Факторинг Україна» \~був укладений договір \~відступлення прав вимоги за кредитними договорами \~перелік яких міститься в додатку до даного договору. Таким чином, до ТОВ «ОТП Факторинг Україна» перейшли всі права Публічного акціонерного товариства «ОТП [PERSON]» щодо права вимоги до Боржника за кредитним договором та право звертати стягнення на предмет іпотеки зазначений у договорі іпотеки. Згідно статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом, та відповідно частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку», за якою у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Отже, іпотека як правовий інститут виконує забезпечувальну функцію виконання боржником основного зобов'язання, тобто спрямований на те, щоб гарантувати кредитору-іпотекодержателю право на задоволення його вимог за рахунок певного, заздалегідь визначеного сторонами майна за наявності в боржника заборгованості перед кредитором. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека має похідний характер від основного зобов'язання і є дійсною до припинення основного зобов'язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотеко держатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотеко держателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. За змістом пункту 1 частини першої статті 32 Закону України «Про виконавче провадження» заходом примусового виконання судових рішень є звернення стягнення на кошти та інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають у інших осіб або належать боржникові від інших осіб. Згідно з частиною першою статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Арешт на майно боржника може накладатись державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження (стаття 57 Закону України «Про виконавче провадження»). Порядок звернення стягнення на заставлене майно визначений статтею 54 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Згідно ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" - арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Частиною 8 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" встановлює, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку" . Таким чином, звернення стягнення на предмет іпотеки в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-іпотекодержателя, який має переважне право перед іншими особами на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки. Даний висновок відповідає правовій позиції висловленій Верховним судом України в постанові в справі №6-13цс14 від 09.04.2014р. Положенням ч.4 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що заставодержатель, у разі порушення його прав державним виконавцем має право звернутися до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Тому, позивач як заставодержатель правомірно звернувся до суду з вказаним позовом. Відповідно до ч. 5 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження»у випадку незавершеного виконавчого провадження, арешт з майна\~\~може бути знятий\~\~за рішенням суду.? Згідно ст. 60 Закону України "Про виконавче провадження" у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Підстави, порядок та умови задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки передбачені Роздлом ІУ Закону України «Про іпотеку». Так згідно ч. 3 ст. 33 Закону звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Відповідно до ст. 572 ЦК України, ст. 3 ЗУ «Про іпотеку» у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Судом встановлено, що заборгованість [PERSON] перед позивачем становить 7483803,48 грн., а відповідно до звіту про оцінку нежитлової будівлі аптека, загальною площею 88,9 кв.м, яка знаходиться за адресою: Ужгородський район, с. В. Лази , вул. Вознесенська, 41 А, здійснений суб'єктом оціночною діяльності ПП Аргумент \~станом на \~12 січня \~2015 року ринкова вартість предмета іпотеки становить 243760,00 грн. Таким чином, вартість спірної нежитлової будівлі аптека \~значно нижча ніж сума заборгованості за кредитним договором. Виходячи з наведеного, накладення арешту на предмет іпотеки є незаконним, оскільки дане майно є забезпеченням виконання зобов'язань [PERSON] перед позивачем, а тому позов є обґрунтованим, заявлений у відповідності до вимог чинного законодавства, а відтак підлягає задоволенню. За таких обставин, зважаючи на переважне право іпотекодержателя на задоволення своїх вимог на момент його виникнення, а також на заборгованість боржника перед іпотеко держателем та вартість предмета іпотеки, яка є меншою чим заборгованість суд приходить до висновку, що позовні вимоги TOB «ОТП Факторинг Україна» про звільнення іпотечного майна з-під арешту є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Вимоги TOB «ОТП Факторинг Україна» в частині зняття арешту, накладеного на підставі ухвали Ужгородського міськрайонного суду про забезпечення позову № 2п-5756/09 від 07.09.2009 року про забезпечення позову на майно, належне на праві власності [PERSON] до задоволення не підлягають, оскільки скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою суду в процесі розгляду справи по суті, вирішується суддею, який вживав такі заходи забезпечення позову з дотриманням вимог ст.154 ЦПК України, а не в порядку позовного провадження. Крім того, слід зазначити, що відповідно до п.23 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року - з набранням законної сили новим судовим рішенням, ухваленим за результатами перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, втрачають законну силу судові рішення інших судів у цій справі. Отже, немає необхідності вирішувати питання про їх скасування.

Outcome: partial