Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю, зміну черговості спадкування. В обґрунтування позову зазначив, що протягом 20 років він проживав спільно з [PERSON] та її сином [PERSON] однією родиною. Весь час піклувався про [PERSON] , як свою дружину та її сина, оскільки останній має 1Б групу інвалідності із захворювання на цукровий діабет. У зв`язку з проблемами зі здоров`ям, [PERSON] потребувала стороннього догляду. Проживаючи разом, вони були пов`язані спільним побутом, мали спільний бюджет. Всі витрати родини, в тому числі витрати на лікування сина дружини, [PERSON] були покладені в основному на позивача. Також ним сплачувались комунальні послуги, проводився ремонт. [PERSON] постійно знаходився поряд з [PERSON] та [PERSON] , турбувався про них, як свою сім`ю. [PERSON] тяжко хворіла її хвороба з часом прогресувала, стан здоров`я погіршувався. Вона потребувала постійної сторонньої допомоги і піклування у лікуванні, харчуванні, побуті, забезпеченні комфорту в домі. Позивач надавав цивільній дружині фізичну, моральну, матеріальну та психологічну допомогу. Догляд за [PERSON] позивачем здійснювався до її смерті. Організацію та поховання дружини здійснював позивач. Проживав зі спадкодавцем [PERSON] однією сім`єю не менш як п`ять років до відкриття спадщини та має право на спадкування за законом у четверту чергу.За встановлених обставин, на думку позивача, вбачаються наявні правові підстави для застосуванняст.1259\~ЦК України та зміни черговості на одержання права на спадкування з четвертої на першу чергу разом з сином спадкодавця [PERSON] , оскільки інших спадкоємців першої черги немає. На підставі викладених обставин позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач за первісним позовом [PERSON] , проти позову не заперечував, подавши відповідь на відзив, в якому зазначив, що з 2003 року [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] проживали разом, однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] повністю займався вихованням сина [PERSON] . [PERSON] та утримував її з сином, сплачував за його навчання. [PERSON] повністю взяв на себе обв`язок щодо матеріального утримання та забезпечення їхньої сім`ї, вирішував всі питання пов`язані з побутом та доглядом дачної ділянки. В важкий для родини період [PERSON] повністю присвятив свій час та кошти для сприяння одужанню [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла. Всі витрати та організацію пов`язані з похованням [PERSON] , [PERSON] вирішував разом з [PERSON] .. У встановлений законом строк [PERSON] та [PERSON] звернулись до приватного нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. На час подання відповіді на відзив шестимісячний строк для прийняття спадщини після [PERSON] сплив. В обґрунтування\~зустрічного позову\~позивач [PERSON] ,\~за зустрічною\~позовною заявою\~зазначив,\~що після\~смерті матері\~ [PERSON] \~відкрилась спадщина\~на 2\\3\~частки квартири\~ [ADDRESS] ,\~земельну ділянку\~площею 0,0426\~га,\~розташовану на\~ території\~Люцернянської сільської\~ради СТ\~«Волна»,\~ділянку №\~ [NUMBER] \~Вільнянського району\~Запорізької області,\~кадастровий номер\~2321582700:01:003:0063,\~житловий будинок\~ [ADDRESS] , автомобіль Mitsubishi Pajero, номер шасі [NUMBER] , чорного кольору, реєстраційний номер [NUMBER] , прості іменні акції ПРАТ «Юність 5» в кількості 3714 шт., що складає 38.1118%. Спадкоємцями померлої [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Інших спадкоємців за законом немає. Спадкодавець [PERSON] за життя заповіту не складала. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину шляхом подання заяви при прийняття спадщини. Після спливу шестимісячного строку [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. У зв`язку з тим, що у [PERSON] були відсутні оригінали правовстановлюючих документів на нерухоме майно, приватний нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, видавши йому відповідну постанову. На даний час [PERSON] та [PERSON] є спадкоємці після померлої [PERSON] , та бажають розділити отриману спадщину, виділивши у власність позивача за зустрічним позовом [PERSON] : 1\\3 частку квартири [ADDRESS] , 1\\2 частину земельної ділянки площею 0,0426 га, розташовану на території Люцернянської сільської ради СТ «Волна», ділянку № [NUMBER] Вільнянського району Запорізької області, кадастровий номер 2321582700:01:003:0063, 1\\2 чистину садового будинку [ADDRESS] , прості іменні акції ПРАТ «Юність 5» в кількості 1858шт., що складає 19,0662%. Відповідачу за зустрічним позовом [PERSON] просить виділити у власність: 1\\3 частку квартири [ADDRESS] , 1\\2 частину земельної ділянки площею 0,0426 га, розташовану на території Люцернянської сільської ради СТ «Волна», ділянку № [NUMBER] Вільнянського району Запорізької області, кадастровий номер 2321582700:01:003:0063, 1\\2 частину садового будинку [ADDRESS] прості іменні акції ПРАТ «Юність 5» в кількості 1856 шт., що складає 19,0456%, автомобіль Mitsubishi Pajero, номер шасі [NUMBER] , чорного кольору, реєстраційний номер [NUMBER] , залишивши за вказаним автомобілем реєстраційний номер транспортного засобу [NUMBER] із взяттям на облік за [PERSON] . На думку позивача [PERSON] за зустрічним позовом угода про поділ майна між спадкоємцями відповідає положенням ст. 1267, 1278 ЦК України, які передбачають можливість розділу спадкового майна між спадкоємцями за їх обопільною згодою. Через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно оформити спадщину та укласти угоду про поділ спадкового майна в нотаріальній конторі, [PERSON] та [PERSON] не мають можливості, у зв`язку з чим [PERSON] змушений звернутись до суду з зустрічним позовом, який просить задовольнити в повному обсязі. У судове засідання позивач за первісним позовом [PERSON] не з`явився, подавши письмову заяву, в якій наполягає на задоволенні заявлених вимог до [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості спадкування. Проти зустрічного позову не заперечував. У судове засідання позивач за зустрічним позовом [PERSON] не з`явився заявлені позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з зазначених у позові підстав, а також не заперечував проти задоволення позову [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості спадкування. Розглянувши позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості спадкування та зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про поділ спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісні та зустрічні позовні вимоги заявлені на законних підставах, достатньо обґрунтовані письмовими доказами і підлягають задоволенню у повному обсязі. Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] , актовий запис 756. 11.10.1984 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER] , актовий запис №1337. [INFO] у подружжя [PERSON] народився син - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , дата видачі 12.04.1985року, актовий запис 595. 09.12.1997 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу [NUMBER] . 18.12.1999 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження [NUMBER] , актовий запис 1440. \~ \~ \~ \~12.07.2002 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано , про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу [NUMBER] , актовий запис 404. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 18.05.2021 року, актовий запис №526. Згідно договору дарування від 30.07.2009 року посвідченим приватним нотаріусом запорізького міського нотаріального округу Кияницею О.В. за № 2342, квартира [ADDRESS] . на праві спільної часткової власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (вартість на час звернення до суду 400\~000,00 грн.). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] . Крім того,\~на підставі\~наданих суду\~правовстановлюючих документів\~ спадкодавцю\~ [PERSON] \~ належало\~спадкове майно:\~земельна ділянка\~площею 0,0426\~га в\~межах згідно\~планом,\~розташовану на\~території Люцернянської\~сільської ради\~СТ «Волна»,\~ділянка №\~ [NUMBER] \~Вільнянського району\~Запорізької області,\~кадастровий номер\~2321582700:01:003:0063\~(вартістю\~183\~500,\~00\~грн.\~на час\~звернення до\~суду),\~житловий будинок\~ [ADDRESS] \~(вартістю\~на час\~звернення до\~суду 95\~000,00\~грн., автомобіль Mitsubishi Pajero, тип загальний легковий універсал-В, номер шасі [NUMBER] ,чорного кольору, реєстраційний номер [NUMBER] , особистий реєстраційний номер транспортного засобу [NUMBER] . Відповідно до виписки з реєстру власників іменних цінних паперів наданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Фондова Компанія «Емісія» за [PERSON] , [INFO] , яка на час смерті була зареєстрована в [ADDRESS] , зареєстровано право власності на прості іменні акції ПРАТ «Юність 5» в кількості 3714 шт., що складає 38.1118% . Вказані факти підтверджені та визнані сторонами по справі. Як роз`яснено у п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст.\~3\~СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставіст.1261 ЦК. Відповідно до п.4 Прикінцевих та\~перехідних положень\~Цивільного кодексу\~України визначено, що Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли та продовжують існувати після набрання ним чинності. Виходячи із принципу незворотності дії у часі, встановленого ч.1ст.58\~Конституції України та ст.5 ЦК України, на правовідносини, що виникли раніше дія вказаних нормативних актів не поширюється. Інститут спільного проживання осіб як чоловіка і жінки, який породжує юридичні наслідки, передбачений Цивільним кодексом 2004 року і такий факт може бути встановлений лише з 01 січня 2004 року. Оскільки [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім`єю, були пов`язані спільним побутом, вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки, на думку суду, існують всі підстави встановлення заявленого позивачем факту, який згідно принципу незворотності дії закону у часі та п.4 Прикінцевих та\~перехідних положень\~Цивільного кодексу\~України підлягає до встановлення з 01 січня 2004 року по день смерті [PERSON] . Відповідно дост.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановленихст.1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1264\~ЦК України передбачено,\~що у\~четверту чергу\~право на\~спадкування за\~законом мають\~особи,\~які проживали\~зі спадкодавцем\~однією сім`єю\~не менш\~як п`ять\~років до\~часу відкриття\~спадщини. Статтею 1259\~ЦК України визначено, що фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Як зазначається в п. 5.2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13, судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у п.п.1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин. В зазначеній категорії справ підлягає встановленню судом також факт належності сторін до спадкоємців за законом різних черг. Слід зазначити, що зміна черговості спадкування лише надає право спадкоємцю наступної черги на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, а не визнає його спадкоємцем цієї черги. Отримавши право на спадкування разом із спадкоємцями іншої черги, такий спадкоємець вважається спадкоємцем тієї черги, до якої він належить відповідно до ст.ст.1261 - 1265 ЦК України. Пунктом 6 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України "Про\~судову практику\~в справах\~про спадкування"\~від 30\~травня 2008\~року №\~7 роз`яснено, що під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Доказами безпорадності спадкодавця можуть бути документи, що підтверджують тяжкість стану здоров`я: виписки з історії хвороби, амбулаторні картки, висновки медичних закладів, документи про інвалідність тощо. Отже, безпорадність особи пов`язана саме зі станом її здоров`я. За встановлених обставин, вбачаються наявні правові підстави для застосуванняст.1259\~ЦК України та зміни у [PERSON] черговості на одержання права на спадкування з четвертої на першу чергу разом з сином спадкодавця [PERSON] , оскільки інших спадкоємців першої черги немає. Щодо зустрічної позовної заяви, суд керується наступним. Відповідно до вимог ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації. Відповідно до\~ст. 4 Закону України "Про акціонерні товариства"\~акціонерами товариства визнаються фізичні і юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженого управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства. Згідно вимог\~ст. 20 Закону України "Про акціонерні товариства"\~акція товариства посвідчує корпоративні права акціонера щодо цього акціонерного товариства. Акції товариств існують виключно в бездокументарній формі. Відповідно до\~ст. 30 Закону України "Про акціонерні товариства"\~дивіденд - частина чистого прибутку акціонерного товариства, що виплачується акціонеру з розрахунку на одну належну йому акцію певного типу та/або класу. За акціями одного типу та класу нараховується однаковий розмір дивідендів. Товариство виплачує дивіденди виключно грошовими коштами. За вимогами\~ст. 3 Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок"\~цінним папером є документ установленої форми з відповідними реквізитами, що посвідчує грошове або інше майнове право, визначає взаємовідносини емітента цінного папера (особи, яка видала цінний папір) і особи, що має права на цінний папір, та передбачає виконання зобов`язань за таким цінним папером, а також можливість передачі прав на цінний папір та прав за цінним папером іншим особам. Цінні папери за формою існування поділяються на бездокументарні цінні папери та документарні цінні папери. Бездокументарним цінним папером є обліковий запис на рахунку в цінних паперах у системі депозитарного обліку цінних паперів. Відповідно до\~ст. 4 Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок"\~до особи, яка набула право на цінний папір, одночасно переходять у сукупності всі права, які ним посвідчуються (права за цінним папером), крім випадків, установлених законом або правочином. Особливості переходу прав на цінні папери та прав за цінними паперами встановлюються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку та правочином. За\~ст. 6 Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок"\~акція іменний цінний папір, який посвідчує майнові права його власника (акціонера), що стосуються акціонерного товариства, включаючи право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, а також немайнові права, передбачені\~Цивільним кодексом України\~та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств. Акція є неподільною. Акції існують виключно в бездокументарній формі. Акціям є номінальну вартість, установлену в національній валюті. Відповідно до\~ст. 4 Закону України "Про депозитарну систему України", набуття і припинення прав на цінні папери і прав за цінними паперами здійснюються шляхом фіксації відповідного факту в системі депозитарного обліку. Згідно\~ст. 6 Закону України "Про депозитарну систему України", внесення змін до системи депозитарного обліку стосовно цінних паперів конкретного власника здійснюється виключно депозитарними установами, в установленому Комісією порядку, у тому числі серед іншого, на підставі: документів, визначених Комісією, у разі спадкування, право наступництва чи в інших установлених Комісією випадках; рішення суду або уповноваженого законом державного органу або його посадової особи. Відповідно до ст. 8 "Про депозитарну систему України" підтвердженням прав на цінні папери та прав за цінними паперами, що існують в бездокументарній формі, а також обмежень прав на цінні папери у певний момент часу є обліковий запис на рахунку в цінних паперах депонента в депозитарній установі, а якщо права на відповідні цінні папери обліковуються на рахунку в цінних паперах номінального утримувача обліковий запис на рахунку в цінних паперах власника цінних паперів в обліковій системі номінального утримувача, клієнта номінального утримувача. Документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами депонента (у разі зарахування цінних паперів на депозит нотаріуса - відповідного кредитора) є виписка з рахунка в цінних паперах депонента, яка видається депозитарною установою на вимогу депонента або в інших випадках, установлених законодавством та договором про обслуговування рахунка в цінних паперах. Документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами власника цінних паперів, які обліковуються на рахунку номінального утримувача, є документ, який згідно із законодавством держави реєстрації номінального утримувача або клієнта номінального утримувача підтверджує право власності на цінні папери та видається номінальним утримувачем або клієнтом номінального утримувача (залежно від місця обліку прав на цінні папери) на вимогу власника цінних паперів на підставі відповідного договору. Виписка з рахунка в цінних паперах номінального утримувача є документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери на рахунку номінального утримувача, що належать клієнтам номінального утримувача або клієнтам клієнта номінального утримувача, та не є підтвердженням права власності на цінні папери. Виписка з рахунка в цінних паперах не є цінним папером, а її передача від однієї особи до іншої не є вчиненням правочину щодо цінних паперів і не тягне за собою переходу прав на цінні папери та прав за цінними паперами. Отже, відповідно до законодавства України, акції зараховано до цінних паперів і, як наслідок, відповідно до положень\~Цивільного кодексу України\~(ст.117) є об`єктами цивільних прав, які можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку спадкування (ст.178 ЦК України). Таким чином, акції як цінні папери включаються до спадкової маси та можуть успадковуватися нарівні з іншим майном і правами. На час смерті спадкодавця [PERSON] вищевказані акції існували у бездокументарній формі, тому належним документальним підтвердженням наявності на певний момент часу прав на цінні папери та прав за цінними паперами\~\~ є виписка з рахунка в цінних паперах, яка видається депозитарною установою на вимогу депонента або в інших випадках, установлених законодавством та договором про обслуговування рахунка в цінних паперах. Отже, в спадщину входить право власності на вказані цінні папери, що належали [PERSON] , а також дивіденди, нараховані за акціями, які не виплачені [PERSON] . На підставі викладеного і

Outcome: approved