Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-05 00:00:00

позивач [PERSON] 06.07.2016 року звернувся до Галицького районного суду м. Львова з позовною заявою про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], організатором яких є ДП «Сетам». Позовні вимоги мотивував тим, що він є власником вказаної квартири. На виконанні у [PERSON] районному відділі ДВС Головного територіального управління юстиції у Львівській області перебуває виконавче провадження № 49177781, де стягувачем виступає ПАТ «Перший український міжнародний банк», а боржником - [PERSON]. В ході примусового виконання рішення суду відділом ДВС [PERSON] районного управління юстиції було проведено опис та арешт однокімнатної квартири загальною площею 21,9 кв. м. за адресою: [ADDRESS]. В подальшому, державним виконавцем було проведено оцінку описаного майна та передано його на реалізацію. Реалізація майна проводилась [PERSON] підприємством «Сетам». Позивач зазначає, що він лише у липні 2016 року випадково з сайту електронних торгів арештованого майна «Сетам» дізнався, що 11.06.2016 року відбулися електронні торги, на яких реалізовано належну йому квартиру. Про рішення суду, на підставі якого звернено стягнення, про існування виконавчого провадження йому до 04 липня 2016 року не було відомо. Електронні торги позивач вважає недійсними, оскільки реалізація нерухомого майна є такою, що суперечить вимогам законодавства та здійснена з грубим порушенням наказу Мінюсту про реалізацію арештованого майна. Так, відділом ДВС не були дотримані вимоги щодо публікації оголошення про реалізацію майна у двох місцевих ЗМІ, повідомлення іпотекодавця та іпотекодержателя про дату реалізації майна, надсилання копій протоколу електронних торгів та акту реалізації майна його попередньому власникові. До того ж, позивач вважає, що ціна реалізованого майна була заниженою, що істотно порушило його права. Просив суд визнати недійсним протокол проведення електронних торгів ДП "СЕТАМ" з реалізації однокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS], оформленого 11.06.2016 року № 174443; визнати недійсним акт про проведення електронних торгів; застосувати наслідки недійсності правочину до набуття громадянкою [PERSON] квартири на підставі аукціону оформленого протоколом від 11.06.2016 року № 174443; визнати незаконними дії ДП "Сетам" по оформленню 11.06.2016 року протоколу № 174443 проведення електронних торгів за результатами проведення аукціону з реалізації квартири; визнати незаконними дії ВДВС [PERSON] РУЮ по складенню акту за результатами проведення ДП "Сетам" аукціону з реалізації нерухомого майна. 22.11.2016 року до суду надійшов зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення збитків. Свої вимоги [PERSON] мотивувала тим, що вона є переможцем електронних торгів з реалізації квартири № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові та після оплати вартості лоту має право на оформлення за собою права власності на квартиру. Однак, у звязку із забезпеченням первісного позову у даній справі, оформлення права власності стало неможливим. Діями [PERSON], як вважає [PERSON], їй завдано збитків у формі упущеної вигоди, яка полягає у неотриманих від орендатора квартири грошових коштів за період з 01.08.2016 року по 18.07.2017 року у сумі, згідно з уточненими зустрічними позовними вимогами - 57878,00 грн. Зазначає, що з орендатором [PERSON] у неї укладений договір найму 04.07.2016 року. Просить суд стягнути з [PERSON] вказану суму збитків. Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що первісний позов підтримує та просить задовольнити з підстав, зазначених позивачем у позовній заяві. Проти задоволення зустрічного позову заперечив, вважаючи його безпідставним. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] під час розгляду справи проти задоволення первісного позову заперечив, зазначивши, що електронні торги відділом ДВС були проведені у відповідності до вимог законодавства, права боржника при цьому порушені не були. [PERSON] має право на користування придбаним на торгах майном. Представник відповідача [PERSON] відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення первісного позову заперечив. Суду пояснив, що реалізація майна [PERSON] на електронних торгах була здійснена у відповідності до вимог законодавства, оголошення про реалізацію майна були опубліковані у друкованих ЗМІ, іпотекодержателю направлялися передбачені порядком повідомлення та копії документів. Питання вирішення зустрічного позову залишив на розсуд суду. Відповідач [PERSON] підприємство «Сетам» свого представника до суду не направило, хоча було повідомлено належним чином про дату, час та місце розгляду справи. У письмових запереченнях проти позову представник відповідача зазначив, що електронні торги з реалізації спірної квартири були проведені у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. 23 та 25 травня 2016 року оголошення про реалізацію було розміщено у газетах «Ваш магазин» № 38 та «Львівські оголошення» № 19. 31.03.2017 року [PERSON] було направлено повідомлення про вартість арештованого майна. У задоволенні позову просив відмовити. Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, дослідивши інші матеріали справи, суд встановив, що право власності на квартиру № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові 24.03.2008 року було оформлене на [PERSON] Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України особа має право звернутися до суду за захистом свого права та інтересу, одним із способів захисту яких є визнання правочину недійсним (пункт 2 частини 2 статті 16 ЦК України). У відділі ДВС [PERSON] районного управління юстиції Львівської області з 03.11.2015 року перебуває виконавче провадження № 49177781 за виконавчим листом № 2-1316/2257/11 виданим 23.04.2012 року Пустомитівським районним судом Львівської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Перший Український [PERSON]» 955974,82 грн. боргу та 2823,00 грн. судового збору. Виконавче провадження відкрите 03.11.2015 року. 06.11.2015 року державним виконавцем був складений акт опису та арешту майна, яким описано та накладено арешт на належну [PERSON] квартиру № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові. Частиною 2 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки. 30.03.2016 року до відділу ДВС надійшов звіт про оцінку вартості квартири, складений ФОП [PERSON], відповідно до якого ринкова вартість квартири складає 388810,00 грн. Повідомлення про оцінку майна було надіслано [PERSON] за адресою: Львівська область, Пустомитівський район, с. Давидів, вул. Галицька, 124, та отримане позивачем 16.04.2016 року, про що свідчить поштове повідомлення про вручення поштового відправлення № 8110003742058. Листом від 20.05.2016 року № 2057/19-18-16 ДП «Сетам» повідомило [PERSON], ПАТ «ПУМБ» та відділ ДВС [PERSON] РУЮ про реєстраційний номер лота 149042, відомості про предмет іпотеки, день та час проведення електронних торгів 09.06. 11.06.2016 року о 09:00 год., та про початкову ціну лота 388810,00 грн. Крім того, у газеті «ВАШ МАГАЗИН» від 23.05.2016 року було опубліковане оголошення від ДП «Сетам» про проведення електронних торгів за лотом № 149042. Аналогічного змісту оголошення було розміщено в газеті «ЛЬВІВСЬКІ ОГОЛОШЕННЯ» № 19 від 25.05.2016 року. 09.06.2016 року 11.06.2016 року були проведені електронні торги з реалізації лоту квартири № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові. Ціна продажу 497677,00 грн. Переможцем торгів став учасник № 7 (протокол № 174443). Копія протоколу про проведення електронних торгів була надіслана ДП «Сетам» [PERSON] листом від 21.06.2016 року № 6259/19-14-16. Відповідно до акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 22.07.2016 року, переможцем торгів стала [PERSON] з ціною купівлі лоту 497677,00 грн. Згідно абзацу 1 пункту 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно з дня формування протоколу. Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Викладене узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів. Отже така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Порядок реалізації арештованого майна передбачено Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 21 квітня 2005 року № 74/5 (далі Інструкція), та Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 27 жовтня 1999 року № 68/5 (далі Тимчасове положення). Питання реалізації іпотечного майна регулюється також нормами Закону України «Про іпотеку». Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Разом з тим порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину. Проте, головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України має враховуватись іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Листом від 20.05.2016 року № 2057/19-18-16 ДП «Сетам» повідомило [PERSON], ПАТ «ПУМБ» та відділ ДВС [PERSON] РУЮ про реєстраційний номер лота 149042, відомості про предмет іпотеки, день та час проведення електронних торгів 09.06. 11.06.2016 року о 09:00 год., та про початкову ціну лота 388810,00 грн. Крім того, у газеті «ВАШ МАГАЗИН» від 23.05.2016 року було опубліковане оголошення від ДП «Сетам» про проведення електронних торгів за лотом № 149042. Аналогічного змісту оголошення було розміщено в газеті «ЛЬВІВСЬКІ ОГОЛОШЕННЯ» № 19 від 25.05.2016 року. 09.06.2016 року 11.06.2016 року були проведені електронні торги з реалізації лоту квартири № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові. Ціна продажу 497677,00 грн. Переможцем торгів став учасник № 7 (протокол № 174443). Копія протоколу про проведення електронних торгів була надіслана ДП «Сетам» [PERSON] листом від 21.06.2016 року № 6259/19-14-16. Відповідно до акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 22.07.2016 року, переможцем торгів стала [PERSON] з ціною купівлі лоту 497677,00 грн. Згідно абзацу 1 пункту 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно з дня формування протоколу. Враховуючи, що зазначені позивачем підстави для визнання прилюдних електронних торгів недійсними не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, доказів порушення прав і законних інтересів [PERSON] при проведенні електронних торгів не надано, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення первісного позову. Вирішуючи зустрічний позов [PERSON], суд встановив, що 04.07.2016 року [PERSON] уклала договір оренди квартири № 2а в буд. 12 по вул. Дж. Дудаєва у м. Львові з [PERSON], відповідно до умов якого квартира надана в оренду з оплатою у перші 12 місяців 5000,00 грн., у наступні 12 місяців 5500,00 грн. За заявлений у зустрічному позові період дохід від оренди квартири становив би 57878,00 грн. Відповідно до ч.3 ст. 10 та ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. За змістом норм ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання чи оспорювання; одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. За статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками, зокрема, є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди; 3) причинного звязку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у звязку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного звязку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Судом не встановлено протиправної поведінки [PERSON], внаслідок якої [PERSON] не отримала доходу. Крім того, договір оренди квартири від 04.07.2016 року був кладений між сторонами до набуття [PERSON] права власності на вказану квартиру. За таких обставин, суд вважає безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню зустрічний позов [PERSON] У звязку з відмовою у задоволенні первісного та зустрічного позовів, понесені сторонами судові витрати, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, покладаються на них та не підлягають розподілу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

Outcome: dismissed