Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-03 00:00:00

Позивач [PERSON] ( [ADDRESS] ) звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача ОСББ "Смілянська 100/1" ( [ADDRESS], посилаючись на те, що є власником 1/2 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Квартира позивача знаходиться на 5-му поверсі 5-ти поверхового житлового будинку та складається з двох житлових кімнат 14,3 та 16,9 кв.м., кухні, поєднаної вбиральні та коридору. У зв"язку з неналежним утриманням будинку відповідачем, покрівля будинку внаслідок зносу та руйнації не виконує основну захисну функцію, внаслідок чого мало місце неодноразове протікання води до квартири позивача, яке сталось у жовтні 2016р. та у 2017р., внаслідок якого пошкоджено всі кімнати, крім кімнати площею 14,3 кв.м. та квартира не придатна до житла. У зв"язку із затопленням позивач звертався до голови правління ОСББ "Смілянська 100/1" [PERSON] , яка проживає в цьому ж будинку в [ADDRESS] з вимогами про терміновий ремонт покрівлі будинку та необхідності складення акту про затоплення квартири [ADDRESS] . Проте, голова правління ухилялась від складання акту та позивач звернувся із письмовими заявами від 27.10.2017р., 08.11.2017р. та 27.11.2017р. з вимогами про ремонт покрівлі та складення акту про затоплення квартири. У зв"язку із бездіяльністю відповідача позивач в листопаді 2017р. був змушений за рахунок власних коштів провести ремонтні роботи, на що витратив 7251 грн. 27.11.2017р. позивач звернувся із заявою до начальника відділу сприяння ОСББ Прітченко О.О. про складення акту про затоплення, та листом від 11.12.2017р. №8026-2 йому рекомендовано звернутись до правління ОСББ "Смілянська 100/1". 11.12.2017р. позивач отримав відповідь голови правління про заборгованість по внескам на утримання будинку, яких насправді не існує. Згідно акта про залиття квартири від 11.04.2018р., складеного комісією ОСББ "Смілянська 100/1" затоплення квартири [ADDRESS] виникло внаслідок протікання покрівлі та цим же актом встановлені ушкодження покрівлі, наявність зазорів. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення позивача. Крім того, неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливістю нормального користування ним, що завдало позивачеві незручності у повсякденному житті. У зв"язку з викладеним, просить суд стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 20000 грн., моральну шкоду в розмірі 20000 грн. та зобов"язати відповідача здійснити капітальний ремонт покрівлі будинку [ADDRESS]. Відповідач у відзиві на позов позовні вимоги не визнав, вважав їх безпідставними та необгрунтованими з тих підстав, що на початку жовтня 2016 року від мешканців будинку [ADDRESS] до правління об`єднання почали надходити усні скарги стосовно того, що [PERSON] , співвласник [ADDRESS] в цьому будинку, зриває покриття з покрівлі будинку, проводить на даху будинку якісь роботи, на зауваження мешканців будинку не реагує. 02.11.2016 р. правлінням ОСББ «Смілянська 100/1» було проведено огляд покрівлі, що є спільним майном багатоквартирного будинку, яким було встановлено, що позивач самовільно без повідомлення про це органів управління об`єднання, без відповідних рішень загальних зборів та правління об`єднання провів ремонт покрівлі над своїм помешканням, причому роботи виконані неякісно, за фактом виявлення самовільно проведених ремонтних робіт правлінням було складено відповідний акт від 02.11.2016. З вересня 2017 року [PERSON] став в усній формі вимагати від голови правління, щоб над його квартирою було проведено ремонт даху за кошти об`єднання, тому що його квартиру начебто заливає. При цьому постійно вів себе агресивно, до голови та членів правління, а також до сусідів звертався у грубій нецензурній формі, до голови правління застосовував погрози застосувати фізичну силу. В зв`язку із цим голова правління [PERSON] неодноразово зверталась в усному порядку та по телефону до дільничного інспектора дільниці № 13 Черкаського міського відділу поліції ГУНП у Черкаській області Кисленка В.В., який неодноразово проводив з [PERSON] профілактичні бесіди. Мешканці будинку також неодноразово зверталися до правоохоронних органів із колективними скаргами на протиправні та небезпечні дії позивача та його брата, співвласника квартири [ADDRESS] . Через таку небезпечну поведінку позивача, а також через асоціальний та антисанітарний спосіб життя, який ведуть співвласники квартири [ADDRESS] , проводити огляд квартири позивача не виявлялося можливим. Восени 2017 року позивач дійсно двічі звертався до голови правління з заявами, що містили вимоги про ремонт покрівлі над його квартирою та складання акту затоплення квартири в зв`язку і протіканням даху (заявами від 27.10.2017 та 08.11.2017 відповідно), на які правлінням йому було повідомлено, зокрема, що він в 2016 році без узгодження із членами правління провів так званий ремонт даху над своїм помешканням, пошкодив покрівлю і внаслідок претензії до якості виконаних робіт має направляти до виконавця робіт. Акт про залиття квартири позивача правлінням об`єднання не складався через агресивну поведінку останнього і постійні погрози на адресу голови правління фізичною розправою. В подальшому, [PERSON] в листопаді 2017 року знову проводив якісь дії на даху будинку в усній формі правлінню об`єднання повідомили сусіди позивача. Провести огляд стану даху над квартирою [PERSON] в листопаді 2017 року у правління об`єднання не було можливості, адже позивач забрав ключі від виходу на дах і повернув їх тільки дільничному інспектору дільниці № 13 Черкаського міського відділу поліції ГУНП у Черкаській області [PERSON] в січні 2018 року після чергових скарг голови правління на протиправні дії позивача. В позовній заяві вказано, що акт про залиття від 11.04.2018 р. складений комісією ОСББ, не відповідає дійсності. Правлінням об`єднання не призначалась ніяка комісія для обстеження квартири позивача, для огляду своєї квартири позивач привів адвоката Кучер Ю.В. та особу, яка назвалась слюсарем [PERSON] , вказані особи не є членами органів управління ОСББ «Смілянська 100/1» і не є співвласниками будинку [ADDRESS] . Таким чином, повноваження цих осіб як комісії ОСББ, яка має встановити стан квартири, причини залиття та рекомендації щодо усунення недоліків, є сумнівними.Голова правління об`єднання [PERSON] 11.04.2018 р. була змушена прийняти участь у огляді квартири позивача та даху, аби сторонні особи не спричинили ще більших збитків будинку, а також не внесли в акт недостовірних відомостей. Фактично 11.04.2018 р. відбувся огляд стану квартири [ADDRESS] в згаданому вище будинку . Визначити наявність або відсутність залиття було важко, оскільки квартира знаходилась в жахливому антисанітарному стані. Через це голова правління об`єднання [PERSON] при підписанні акту зазначила, що це був акт огляду санітарного стану домоволодіння позивача. Як зазначено в акті, встановлено незадовільний стан покрівлі, а також зазначено, що латковий частковий ремонт покрівлі здійснено [PERSON] , але не уточнено, в якому році - у 2016 чи у 2017. Відповідач вважає, що позивач надає суперечливі відомості щодо факту (фактів) залиття квартири та її стану після такого залиття, якщо таке залиття мало місце. Так, у своїх заявах до правління об`єднання від 27.10.2017 р. позивач не вказує, у який період відбулося залиття квартири, а в акті про залиття від 11.04.2018 р. зазначено, що залиття відбулося весною 2016 року. Вочевидь, позивач має намір приховати факт втручання ним у гідроізоляцію покрівлі і самовільного проведення ним так званого ремонту покрівлі над своєю квартирою в жовтні 2016 року, адже саме цей самовільний ремонт міг привести до подальших проблем із залиттям його квартири через пошкодження даху. З іншого боку, актом про залиття від 11.04.2018 р. встановлено пошкодження покрівлі над квартирою позивача внаслідок проведеного ним латкового ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, який провів позивач без погодження із органами управління об`єднання, тобто залиття квартири, якщо воно мало місце, відбулося через неякісний ремонт покрівлі, який провів сам позивач. Отже, шкода майну позивача, про яку йдеться в позовній заяві, була спричинена внаслідок його власних дій, вчинених в порушення, зокрема, його обов`язків як співвласника багатоквартирного будинку, вини відповідача у пошкодженні майна позивача немає. Водночас, позивачем було завдано шкоди спільному майну багатоквартирного будинку внаслідок самовільного та непрофесійного втручання ним у цілісність дахового покриття будинку [ADDRESS] , розмір якої буде визначатися за рішенням органів управління об`єднання. Крім того, відповідач вважає, що позивач, стверджуючи, що внаслідок затоплення квартира не придатна до житла: затоплено стелю, стіни, підлогу кімнат, пошкоджено меблі, знищено особисті речі позивача, внаслідок чого неможливо проживати в даній квартирі, не надає жодних доказів пошкоджень та знищення майна, наприклад, переліку знищених речей та пошкоджених меблів, характеру пошкоджень, вартості речей тощо. Сума матеріальної шкоди у 20000 грн., заявлена до стягнення в з відповідача, не підтверджена жодним доказом.Також сторона позивача, наводячи в позові, що позивач в листопаді 2017 р. був змушений за рахунок власних коштів провести ремонтні роботи, на що витратив 7251 грн., не надала доказів того, що, по-перше, такі роботи дійсно були здійснені, по-друге, не надала доказів витрачання коштів на проведення таких робіт. Додані до позовної заяви накладна на придбання товарів в магазині «Епіцентр-К» та чек на оплату цих товарів не є доказами проведення ремонтних робіт покрівлі даху будинку [ADDRESS] . Таким чином, відповідач вважає, що у задоволенні позовних вимог щодо стягнення з відповідача 20000 грн. матеріальної шкоди слід відмовити, оскільки позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів щодо розміру матеріальної шкоди, заявленої ним до стягнення з відповідача.Не підлягає до задоволення також і вимога про стягнення з відповідача 20000 грн. моральної шкоди, оскільки вона нічим не обгрунтована. 21.12.2018р. представник позивача адвокат Кучер Ю.В. подала заяву про збільшення позовних вимог та просила стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 23134,80 грн. та моральну шкоду в розмірі 20000 грн.; зобов"язати відповідача здійснити капітальний ремонт покрівлі будинку [ADDRESS]. В судовому засіданні представник позивача адвокат Кучер Ю.В. збільшені позовні вимоги підтримала, просила задоволити з підстав, викладених у позові. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні збільшені позовні вимоги про відшкодування матеріальної і моральної шкоди повністю не визнали. Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Заслухавши представників сторін, судом встановлені наступні факти та відповідні правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. Судом встановлено, що відповідно до квартира [ADDRESS] належить на праві спільної власності [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності ( [NUMBER] ) від 01.09.2005 року, виданого органом приватизації Соснівського районного виконавчого комітету (1/2 частка) та договору дарування від 29.01.2019р. (1/2 частка). Квартира позивача знаходиться на 5-му поверсі 5-ти поверхового житлового будинку та складається з двох житлових кімнат 14,3 та 16,9 кв.м., кухні, поєднаної вбиральні та коридору. Позивач вважає, що у зв"язку з неналежним утриманням будинку відповідачем, покрівля будинку внаслідок зносу та руйнації не виконує основну захисну функцію, внаслідок чого мало місце неодноразове протікання води до квартири позивача, яке сталось у жовтні 2016р. та у 2017р., внаслідок якого пошкоджено всі кімнати, крім кімнати площею 14,3 кв.м. та квартира не придатна до житла. З матеріалів справи вбачається, що у зв"язку із затопленням позивач звертався до голови правління ОСББ "Смілянська 100/1" [PERSON] , яка проживає в цьому ж будинку в [ADDRESS] з вимогами про терміновий ремонт покрівлі будинку та необхідності складення акту про затоплення квартири [ADDRESS] - листами від 27.10.2017р., 08.11.2017р. та 27.11.2017р. У зв"язку із не виконанням ремонту покрівлі відповідачем позивач в листопаді 2017р. був змушений за рахунок власних коштів провести ремонтні роботи, що підтверджено показами свідка [PERSON] , [PERSON] , квитанціями про придбання матеріалів. 27.11.2017р. позивач звернувся із заявою до начальника відділу сприяння ОСББ Прітченко О.О. про складення акту про затоплення, та листом від 11.12.2017р. №8026-2 йому рекомендовано звернутись до правління ОСББ "Смілянська 100/1". Відповідно до листа голови ОСББ [PERSON] від 08.12.2017р. позивачу повідомлено, що під час проведення ремонтних робіт по ремонту покрівлі в літку 2017 року у позивача була заборгованість по внескам на утримання будинку. Також після скарг мешканців встановлений факт пошкодження позивачем покрівлі та пред`явлено вимогу відновити зірване покриття та відремонтувати покрівлю над своїм балконом. Відповідно до кошторису ОСББ "Смілянська 100/1" на 2016 рік витрати на ремонтний фонд були заплановані в сумі 6586,20 грн. Згідно зі звітом по витратах на 2017 рік станом на 01.01.2018р. сума витрат на ремонт даху складала 17089,14 грн. Згідно з протоколами на розгляд загальних зборів виносились питання ремонту даху, однак рішення про проведення капітального ремонту не було ухвалено. Згідно акта про залиття квартири від 11.04.2018р., складеного комісією ОСББ "Смілянська 100/1" затоплення квартири [ADDRESS] виникло внаслідок протікання покрівлі та цим же актом встановлені ушкодження покрівлі, наявність зазорів. Висновки і рекомендації комісії - необхідний капітальний ремонт покрівлі. Згідно зі статтею Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» житловий комплекс - єдиний комплекс нерухомого майна, що утворений земельною ділянкою в установлених межах, розміщеним на ній жилим багатоквартирним будинком або його частиною разом із спорудами та інженерними мережами, які утворюють цілісний майновий комплекс. Конструктивні елементи багатоквартирного будинку частини споруди, які забезпечують її ціліність та необхідні технічні умови фукнціонування (фундамент, несучі стіни, міжповерхові перекриття, сходові марші, конструкції даху, покрівля, в`їзна група тощо). Прибудинкова територія навколо багатоквратирного будинку, визначена актом на право власності чи користування земельною ділянкою і призначена для обслуговування багатоквартирного будинку. Управління неподільним та загальним майном житлового комплексу здійснює управитель шляхом: належної експлуатації житлового комплексу та забезпечення відповідних умов користування власним, неподільним та загальним майном власників; накопичення необхідних коштів на проведення поточних та капітальних ремонтів (стаття 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Спільне майно співвласників багатоквартирного будинку складається із неподільного та загального майна. Частка у загальному обсязі обов`язкових платежів на утримання і ремонт неподільного майна у багатоквратирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі приміщень, що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб. Власник приміщення зобов`язаний забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію та капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших власників. Видатки на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та договором про їх використання (статті 19, 20, 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Відповідно до положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» утримання будинків і прибудинкової території визначається як господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної або юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів та споруд, а також утримання прилеглої до них прибудинкової території, відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Управитель зобов`язаний забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандарами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Згідно ст.22 ч.1 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з п.1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Ухвалою суду від 17 липня 2018 року по справі призначалась судова будівельно-технічна експертиза, на вирішення якої були поставлені наступні запитання: Яка причина затоплення (залиття) квартири [ADDRESS] ?Яка вартість відновлювального ремонту вказаної квартири [ADDRESS] ?Проведення експертизи доручено судовому експеру Оніщенко Надії Сергіївні ( [ADDRESS] ). Згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі №712/6407/18 від 16 жовтня 2018 року № 18/18-БТ експертом встановлено по першому питанню: внаслідок незадовільного технічного стану рулонної покрівлі п`ятиповерхового житлового будинку по [ADDRESS] відбулося проникнення рідини (атмосферні опади) крізь огороджувальні конструкції (безгорищний дах), внаслідок чого відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового житлового будинку. По другому питанню експертом встановлено, що вартість відновлювального ремонту приміщення квартири [ADDRESS] після залиття, на час проведення експертизи складає 23134,80 грн. (двадцять три тисячі сто тридцять чотири грн. 80 коп). Оцінивши зібрані докази в сукупності суд вважає доведеним факт завдання позивачу матеріальної шкоди в сумі 23 134,80 грн. ушкодженням належного йому на праві власності майна з вини відповідача внаслідок залиття квартири по причині незадовільного стану покрівлі багатоквартирного будинку, яка потребує капітального ремонту, тому позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди підлягають до повного задоволення, також підлягають до задоволення позовні вимоиг про зобов`язання здійснити капітальний ремонт покрівлі будинку [ADDRESS], оскільки здійснення профілактичного, поточного та аварійного ремонтів конструктивних елементів багатоквартирного будинку і прилеглої території є обов`язком саме ОСББ «Смілянська 100/1» та в даний час покрівля житлового будинку потребує капітального ремонту згідно з актом від від 11.04.2018р. та показами судового експерта. Доводи відповідача та його представника про залиття квартири з вини позивача суд вважає необгрунтованими, виходячи з такого. Частина друга статті 1166 ЦК України встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Згідно висновку експерта від 16.10.2018р. відмічено наявність на поверхі покрівлі здуття, повітряних міхурів, розривів покрівельного шару, тріщин, нещільність прилягання стиків покрівельних рулонного килима до даху. В деяких місцях, поверх існуючої покрівлі, нанесені шматки покрівельного матеріалу. Згідно показів судового експерта Оніщенко Н . С. в судовому засіданні, таке нарашування покрівельного матеріалу має місце не тільки над квартирою позивача, а і над сусідніми квартирами, в яких також має місце значне залиття з даху будинку, дані квартири обстежувались експертом за запрошенням мешканців будинку. Експерт також зазначила, що відповідно до Правил утримання будинку та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 17.05.2005р. № 76, капітальний ремонт покрівлі будинку має проводитись не рідше, ніж на 10 років. Причиною незадовільного стану покрівлі експерт зазначила фізичний знос покрівлі за спливом строку експлуатації без проведення капітального ремонту, оскільки має місце фізичний знос не тільки верхнього рулонного покриття, а і розташованих під ним гідроізоляційного, цементно-бетонного шарів покрівлі, про що свідчить протікання даху значної інтенсивності не тільки у квартирі позивача, а й у сусідних квартирах верхнього поверху багатоповерхового будинку. Вказані покази експерта підтверджуються показами свідка [PERSON] , про те, що з 2016 року розпочалось залиття її квартири, розташованої на верхньому поверсі багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] , при цьому інтенсивність залиття значно збільшувалась з кожним наступним сезоном. Оцінивши зібрані у справі докази, суд доходить висновку, що відповідачем не доведена відсутність вини балансоутримувача багатоповерхового житлового будинку у пошкодженні квартири позивача внаслідок залиття по причині непроведення капітального ремонту даху покрівлі у відповідності до Правил утримання будинку та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 17.05.2005р. № 76. Крім того, в судовому засіданні підтверджено, що роботи позивачем з нанесення шматків покрівельного матеріалу поверх існуючої покрівлі здійснювався після залишення без належного реагування його неодноразових звернень до відповідача з приводу залиття квартири. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] дав покази про те, що до нього як до дільничного інспектора поліції надходили на розгляд неодноразові скарги позивача на голову ОСББ з приводу непроведення ремонту даху та залиття його квартири. Отже, виконуючи функції виконавця житлово-комунальних послуг при обслуговуванні житлового будинку відповідачем не було забезпечено своєчасне виявлення незадовільного стану дахового покриття будинку при проведені технічного огляду жилого будинку, своєчасного оформлення документації на проведення капітального ремонту, оскільки акт, яким підтверджено необхідність проведення капітального ремонту покрівлі даху над квартирою позивача був складений тільки після залиття квартири. Таким чином, наявний причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та завданою шкодою. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною першою статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Суд вважає підтвердженим, що суттєвє ушкодження житла позивача з вини відповідача призвело донегативних емоцій та переживань позивача з приводу неможливості нормального користування квартирою, порушення звичного способу життя у зв`язку з неприйнятними умовами для проживання у квартирі, необхідності докладання додаткових зусиль для відновлення порушених прав та відновлення ушкодженого майна, тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), суд вважає, що заявлені позивачем вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають до часткового задоволення в сумі 5000 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивач був звільнений від оплати судового збору як особа, що тмає право на пільги, встановлені для учасників бойових дій, а тому оплату судового збору суд покладає на відповідача в дохід держави пропорційно до задоволених позовних вимог. В ході розгляду справи позивачем понесені судові витрати на оплату судової експертизи в сумі 4085,40 грн. відповідно до квитанції в матеріалах справи, вказані витрати підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача відповідно до ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved