Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-28 00:00:00

позивач [PERSON] 06 листопада 2019 року звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до АТ "Українська залізниця" про стягнення невиплаченої заробітної плати, що належить від підприємства. В своєму позові [PERSON] зазначив, що з 03.11.2014 року він працював монтером колії 2 розряду у виробничому підрозділі «Ясинуватська дистанція колії» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії "Донецька залізниця" публічного акціонерного товариства "Українська залізниця". [PERSON] був звільнений з роботи 17.07.2017 року на підставі п.1 ст.40 КЗпП України в зв`язку із скороченням штату. На день його звільнення була нарахована, але не виплачена заробітна плата з лютого 2017 року по липень 2017 року, що в загальній сумі складає 18032,91 грн.: за лютий 2017 року - 4993,76 грн., за березень 2017 року - 6416,99 грн., за квітень 2017 року - 497,11 грн., за травень 2017 року - 198,85 грн., за червень 2017 року - 497,11 грн., за липень 2017 року - 5429,09 грн. По теперішній час суми, що належать позивачу від відповідача не виплачені. Ці дії відповідача є незаконними, оскільки згідно з вимогами ч. 1 ст. 47 та ч. 1 ст. 116 КЗпП України, виплата усіх сум, що належать працівнику від підприємства, проводиться у день звільнення. Отже, [PERSON] просить стягнути з АТ "Українська залізниця" на його користь суму заборгованості за 2017 рік заробітної плати 18032 грн. 91 коп. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 11 листопада 2019 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до підготовчого засідання на 29 листопада 2019 року (а.с.18-19). 29 листопада 2019 року відповідно до ухвали Дружківського міського суду Донецької області підготовче провадження по справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 19 грудня 2019 року (а.с.26-27). Представник відповідача АТ "Українська залізниця" в судове засідання не з`явився та відзив на позовну заяву [PERSON] до суду не надав, хоча щодо розгляду справи він був повідомлений належним чином. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилися та надав заяву про розгляд справи в його відсутність, в якій зазначив, що позовні вимоги він підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.21). Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про час та місце розгляду справи він був повідомлений належним чином. клопотання про розгляд справи у їх відсутності не надав. З огляду на таке, суд вважає за можливе відповідно до ст. 247 ЦПК України, розглянути справу у відсутності сторін, без фіксації судового процесу, на підставі наявних у суду доказів. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Суд, встановив, що правові, економічні та організаційні особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування, 100 % акцій якого належать державі, визначено Законом України від 23.02.2012 № 4442-VI «Про особливості утворення акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування» (далі Закон № 4442-VI). Згідно п.6 ст.2 Розділу ІІ Закону № 4442-VI, товариство є правонаступником усіх прав і обов`язків Укрзалізниці та підприємств залізничного транспорту. Постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року № 735 «Питання публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» затверджено Статут ПАТ «Укрзалізниця». Згідно з пунктів 1, 2, 12 Статуту ПАТ «Укрзалізниця» є юридичною особою, утвореною відповідно до Закону № 4442-VI, постанови Кабінету Міністрів України від 25 червня 2014 р. N 200 «Про утворення публічного акціонерного товариства «Українська залізниця»(далі Постанова № 200); Товариство є правонаступником усіх прав і обов`язків Укрзалізниці та підприємств залізничного транспорту. Товариство є юридичною особою з дня державної реєстрації. Державну реєстрацію ПАТ «Укрзалізниця» здійснено 21 жовтня 2015 року, про що свідчить відповідний запис у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до Закону № 4442-VI постановою № 200, утворено ПАТ «Укрзалізниця» на базі Укрзалізниці, підприємств залізничного транспорту, які реорганізовуються шляхом злиття, згідно з додатком 1. До переліку, наведеного у зазначеному додатку, включено ДП «Донецька залізниця». Відповідно до частини 4 ст.36 КЗпП України у разі зміни власника підприємства, а також у разі його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, виділення, перетворення) дія трудового договору працівника продовжується. За змістом частини 1 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Отже, АТ «Укрзалізниця» є належним відповідачем по справі. Частиною 1 ст. 94 КЗпП України передбачено, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Згідно ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Отже, законом передбачено, що при звільненні працівник одержує від підприємства, установи, організації всі суми, зокрема й заробітну плату, одержати яку він має право з урахуванням встановленого належним чином розміру заробітної плати. Статтею 110 КЗпП України встановлено, що при кожній виплаті заробітної плати власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника про такі дані, що належать до періоду, за який провадиться оплата праці: загальна сума заробітної плати з розшифровкою за видами виплат; розміри і підстави відрахувань та утримань із заробітної плати; сума заробітної плати, що належить до виплати. У ст. 30 Закону України «Про оплату праці» міститься аналогічна норма, доповнена зобов`язанням власника або уповноваженого ним органу забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи і бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 89 ЦПК України передбачено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Так, трудовою книжкою, виданою 28 березня 2000 року на ім`я [PERSON] , [INFO] , підтверджено, що позивач [PERSON] з 03.11.2014 року по 17.07.2017 року працював на Ясинуватській дистанції колії Державного підприємства «Донецька залізниця», яку наказом ПАТ «Українська залізниця» від 15.04.2016 року №303 було реорганізовано у виробничий підрозділ «Ясинуватська дистанція колії» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії "Донецька залізниця" публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" на посаді монтером колії, з якої наказом № 5911/ДН-ОС від 10 липня 2017 року позивача звільнено у зв`язку зі скороченням штату згідно п. 1 ст.40 КЗпП України (а.с.6-8). З розрахунків заробітної плати (відповідно до наданих табуляграм) за період з березня 2017 року по липень 2017 року [PERSON] нараховано в лютому 2017 року до оподаткування 4993,76 грн., до виплати 2870,95 грн., в березні 2017 року до оподаткування 6416,99 грн., до виплати 5102,68 грн., в квітні 2017 року до оподаткування 497,11 грн., до виплати 395,29 грн., в травні 2017 року до оподаткування 198,85 грн., до виплати 158,12 грн., в червні 2017 року до оподаткування 497,11 грн., до виплати 395,29 грн., в липні 2017 року до оподаткування 5429,09 грн., до виплати 4369,43 грн. (а.с.9-11). Суд зазначає, що відсутність первинної документації не є підставою для відмови у нарахуванні та виплаті позивачу заробітної плати, оскільки обов`язок здійснювати нарахування та виплату заробітної плати, інших виплат, належних працівникові, а так само вести бухгалтерський, податковий облік, тощо, покладено на працедавця, а не на працівника. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 30 Закону України «Про оплату праці» саме на роботодавця покладено обов`язок забезпечення достовірного обліку виконуваної роботи працівником та бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку. В підтвердження не виплаченої заробітної плати за період з лютого по липень 2017 року позивачем надані копії розрахунку заробітної плати (табуляграми), в яких зазначені нараховані суми щомісячно. На заперечення проти позовних вимог [PERSON] , відповідач не надав доказів на спростування наданих позивачем доказів та на відсутність заборгованості перед позивачем. Відповідно до Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстат, від 13.01.2004, № 5, яка містить основні методологічні положення щодо визначення показників оплати праці у формах державних статистичних спостережень з метою одержання об`єктивної статистичної інформації про розміри та структуру заробітної плати найманих працівників, зазначені суми наводяться до утримання прибуткового податку та внесків працівників на обов`язкове державне соціальне страхування (п.1.4 Інструкції). Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Таким чином, оскільки позивачу в день звільнення відповідачем не виплачено всіх сум, що належать їй від АТ «Укрзалізниця», зокрема заробітну плату, з відповідача на користь [PERSON] слід стягнути заборгованість нарахованої та невиплаченої заробітної плати за період з лютого 2017 року по липень 2017 року у сумі 18032,91 грн. з урахуванням податків та обов`язкових платежів. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у сумі 1921,00 грн.

Outcome: approved