Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-17 00:00:00

Позивач у адресованій суду заяві вказав, що протягом тривалого часу він фактично проживає разом з дружиною в с. Знаменівка, де 30 серпня 2015 року зазнав тілесних ушкоджень в результаті побиття сусідським бичком, якого недогледіли відповідачі. З численними забоями грудної клітини, ніг, лівого ліктьового суглобу позивач перебував на лікуванні в хірургічному відділенні місцевої районної лікарні в умовах стаціонару протягом 26 днів; на придбання ліків витратив 760грн.50коп. Також йому було завдано значної моральної шкоди, яка полягає в моральних переживаннях з приводу ушкодження його здоровя, перенесеному фізичному болю, в порушенні усталених життєвих звязків. На думку позивача, бичок є джерелом підвищеної небезпеки, а шкоду заподіяно через недбале відношення до його утримання з боку відповідачів, з приводу чого він звертався до Олександрівського РВ ГУМВС України в Донецькій області; кримінальне провадження за даним фактом було закрите постановою слідчого у звязку з відсутністю у події ознак кримінального правопорушення; попре це вважає, що відповідачі мають нести відповідальність в цивільно-правовому порядку, так як добровільно категорично відмовляються відшкодувати відповідні витрати.Просить суд стягнути на його користь з відповідачів, солідарно, на відшкодування матеріальної та моральної шкоди: 760,50грн. та 5000грн, відповідно; також просить стягнути судові витрати. В судовому засіданні позивач та його представник позовну заяву підтримали та надали докази на обґрунтування заявлених позовних вимог. При цьому позивач зазначив, що 30 серпня 2015 року,близько 7 годин 15 хв. ранку він, як зазвичай, випасав навпроти власного домоволодіння качок, навпроти його будинку розташоване безгосподарна садиба, подвіря якої поросло травою та кущами. Несподівано для нього, він був атакований сусідським бичком, вага якого близько 300 кг.; бичок вдарив його рогами в груди, після чого він впав додолу, а бичок почав топтати його ногами та завдавав йому ударів по тулубу рогами. На його крик про допомогу прибігла власниця бичка [PERSON] та почала стягувати з нього бичка. На ґвалт також прибігла дружина позивача та його син, які допомогли йому підвестися. Він відчував страшенний біль в грудній клітині та в кінцівках, крім того він почав задихатися. За час лікування в хірургічному відділенні Олександрівської ЛПЛ на придбання ліків ним було витрачено 760 грн. 50 коп.. В судовому засіданні відповідачі по справі - [PERSON] та [PERSON], їх представник - [PERSON] позов визнали частково, а саме в частині викладених в позові обставин події, не погоджуючись з заявленою сумою на відшкодування моральної шкоди. При цьому [PERSON] показала суду, що в той день вона дійсно виганяла на пасовисько за село двох бичків, яких випасали на привязі (на ланцюгах). Зазвичай, вони робили це разом з її чоловіком, але в той день чоловік рано поїхав на роботу, а вона не впоралась з двома бичками одночасно: вони пішли в різні боки, після чого вона прийняла рішення відігнати на пасовисько спочатку меншого, більш слухняного бичка, а потім повернутися за іншим, більшим бичком, вага якого була близько 3-х центнерів. Повертаючись за другим бичком, вона спочатку почула крики позивача про допомогу, а після побачила бичка в хащах сусіднього, покинутого домоволодіння, поряд з бичком лежав позивач. Відповідачі не заперечують проти відшкодування завданих збитків позивачу у загальному розмірі 2500грн., але вказану суму на час розгляду справи по суті зібрати не можуть, так як мають на утриманні трьох неповнолітніх дітей; крім того [PERSON] не працює, має інвалідність з причин загального захворювання, потребує лікування в умовах стаціонару. Свідок [PERSON] підтвердив обставини викладені в позові. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідка, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно та повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено наступні обставини справи та правовідносини, які випливають з них. Як встановлено судом і не заперечується сторонами, 30 серпня 2015 року, близько 7 годин 15 хв., відповідач [PERSON] виганяла з власного подвіря належних їм з чоловіком двох бичків, більший з яких мав вагу близько 300 кг., яких подружжя зазвичай випасало на пасовиську за селом на притині шляхом припинання металевим цепом, кожного окремо. Більший бичок вийшов з під контролю власниці, яка змушена була його на деякий час залишити без нагляду, побіг на подвіря покинутого домоволодіння, де на той час випасав власних вуток позивач [PERSON] Тварина атакувала позивача, збивши його з ніг, і нанесла йому декілька ударів ногами та рогами в різні частини тулубу та кінцівок. Судом встановлено, що внаслідок заподіяних бичком ударів позивачу останній отримав: численні забої грудної клітини, ніг, лівого ліктьового суглобу. Факт заподіяння тілесних ушкоджень саме бичком, належним співвідповідачам підтверджується поясненнями позивача, свідка [PERSON], та не спростовується самими власниками бичка співвідповідачами по справі. 31 серпня 2015 року позивача було шпиталізовано в хірургічне відділення Олександрівської ЛПЛ, де він лікувався від забоїв в умовах стаціонару по 25 вересня 2015 року включно. За час лікування позивачем було витрачено власних коштів на придбання медикаментів та медичних засобів в розмірі 760грн.50 коп.. Необхідність придбання даних ліків і засобів згідно з призначеннями лікарів, час їх придбання, вартість, а також придбання їх за власні кошти підтверджуються фіскальними (товарними) чеками, накладною, випискою з медичної карти стаціонарного хворого (а.с. 5-7). Згідно з постановою слідчого СВ Олександрівського РВ ГУМВС України в Донецькій області від 04 вересня 2015 року кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №12015050590000371 від 01 вересня 2015 року по факту спричинення [PERSON] тілесних ушкоджень сусідньою твариною (бичком), було закрите на підставі ч.1п.2ст.284 КПК України у звязку з відсутністю у події ознак кримінального правопорушення (а.с.9), що не виключає цивільно-правової відповідальності власників бичка.\~ Згідно з\~ст. 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, повязана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. З роз'яснень\~постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди"\~вбачається, що джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також діяльність по використанню, транспортуванню, зберіганню предметів, речовин і інших об'єктів виробничого, господарського чи іншого призначення, які мають такі ж властивості. Майнова відповідальність за шкоду, заподіяну діями таких джерел, має наставати як при цілеспрямованому їх використанні, так і при мимовільному прояві їх шкідливих властивостей. Під володільцем джерела підвищеної небезпеки розуміється юридична особа або громадянин, що здійснюють експлуатацію джерела підвищеної небезпеки в силу права власності, повного господарського відання, оперативного управління або з інших підстав (договору оренди, довіреності тощо). Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 6 грудня 2004 p. N 268, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 р. за N 226/10506 затверджені «Правила охорони праці у тваринництві. Велика рогата худоба», якими (п. 13.4.68) встановлені певні заходи безпеки та обмеження при утриманні бугаїв та некастрованих бичків на відгодівлі, зокрема їх не дозволяється пасти в одному стаді з коровами та молодняком. Бугаїв м'ясних порід можна випасати у м'ясному стаді на пасовищах, віддалених від населених пунктів. Виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає, що утримання бугаїв та некастрованих бичків на відгодівлі створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб, а тому позивачу заподіяна шкода саме джерелом підвищеної небезпеки, якою в той момент володіли відповідачі, внаслідок незабезпечення належного і достатнього контролю за бичком з боку його власників, які не повинні були надавати бичку можливість вільно пересуватися. Виходячи з того, що відповідач [PERSON] має другу групу інвалідності з причин загального захворювання та якій висновками МСЕК рекомендовано працю в спеціально створених умовах і саме у визначений час (в період ремісії (а.с. 33), перебуває на обліку з приводу певного психіатричного захворювання, вона самостійно не була в змозі повністю контролювати поведінку належного їй бичка, що й спричинило травмування останнім позивача. Відповідно до ч. 2\~ст. 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Таким чином, відповідальними особами за заподіяну позивачу шкоду є саме відповідачі по справі. Відповідно до ст.\~1167,\~1168 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини фізичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, інших ушкодженням здоровя або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди суд, відповідно до\~ст. 23 ЦК України,\~визначає залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань потерпілого [PERSON], яких той зазнав в результаті ушкодження його здоровя та перенесеного фізичного болю через недбалість відповідачів, порушенні нормальних, усталених життєвих звязків потерпілого, а також враховуючи вимоги розумності справедливості. Враховуючи дані обставини, заявлений позивачем розмір матеріальної шкоди, а також те, що [PERSON] є інвалідом, на утриманні відповідачів перебуває троє неповнолітніх дітей, суд приходить до висновку, що розумним і справедливим буде розмір відшкодування у 2000 грн.. Оскільки, позивача звільнено від сплати судового збору згідно з п.2 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а одного з відповідачів [PERSON] звільнено від сплати судового збору з підстав, передбачених п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», суд відповідно до ст.\~81,\~88 ЦПК України\~стягує з іншого відповідача [PERSON] в дохід держави судовий збір в розмірі 487 грн.20коп.. На підставі ст.\~23,\~1166,\~1167,\~1168,\~1187 ЦК України,

Outcome: partial