Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду та уточнивши позовні вимоги відповідачем зазначив Київську міську раду, треті особи: П'ята Київська державна нотаріальна контора, Перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, просив визначити поважними пропуск шестимісячного терміну для прийняття спадщини, визначити додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] В обґрунтування позову зазначив, що є єдиним спадкоємцем за заповітом всього майна де б воно не було і з чого не складалось, що належало [PERSON], яка померла [INFO] 11.11.2004 [PERSON] вчинила розпорядження на випадок своєї смерті - уклала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом П'ятої КДНК Ситніцькою Н.С. за реєстровим номером № 6-798 на ім'я [PERSON] При зверненні з відповідною заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса П'ятої КДНК позивач отримав відмову у прийнятті спадщини у зв'язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини. В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначив, що на момент відкриття спадщини, а саме з 02.11.2012 по 07.04.2014, [PERSON] перебував у виправній колонії № 119, у зв'язку з чим останній був позбавлений можливості вчасно прийняти спадщину. В судове засідання позивач та його представник не з'явились, про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином. Представник позивача надав до канцелярії суду заяву, у якій підтримав уточнену позовну заяву та просив її задовольнити, справу слухати у його відсутність. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, надав до суду заперечення проти позову та просив розглянути справу у його відсутності. Представник П'ятої Київської державної нотаріальна контори в судове засідання не з'явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у відсутність представника за наявними документами та доказами, та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства. Представник Першої Київської державної нотаріальна контори в судове засідання не з'явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у відсутність представника за наявними документами та доказами, та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства. Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 11.11.2004 [PERSON], [INFO], уродженка с. Григорівка Гребінського району Полтавської області, адреса: [ADDRESS], вчинила розпорядження на випадок своєї смерті, а саме: склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом П'ятої КДНК Ситніцькою Н.С. за реєстровим номером № 6-798 на ім'я [PERSON] відповідно до якого рухоме та нерухоме майно, яке належить [PERSON], де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося, взагалі все те, на що вона матиме право за законом і що їй належатиме на день смерті [PERSON] заповіла [PERSON] При зверненні з відповідною заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса П'ятої КДНК позивач отримав відмову у прийнятті спадщини у зв'язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини, копія якої міститься в матеріалах справи. В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначив, що на момент відкриття спадщини, а саме з 02.11.2012 по 07.04.2014, [PERSON] перебував у виправній колонії № 119 (довідка а.с. 5), у зв'язку з чим останній був позбавлений можливості вчасно прийняти спадщину. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що у встановлений закон шестимісячний строк [PERSON] заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не подав. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що позивач перебував у місцях позбавлення волі, вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці. Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню. На підставі викладеного,

Outcome: partial