Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить зобов'язати керівництво ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» розглянути звернення [PERSON] від 02.07.2018 року у його присутності, надати можливість уточнити свої вимоги, надати додаткові докази в обґрунтування своєї правової позиції та стягнути моральну шкоду у розмірі 5 000 грн. Позовні вимоги мотивує тим, що він зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] Також він являється власником ? частини вказаної квартири, іншим власником ? частини квартири є [PERSON] Оскільки він має численні претензії до енергопостачальника, то до їх вирішення за електроенергію він не сплачує. Також зазначає, що 21.09.2017 року між ним та [PERSON] було укладено договір про встановлення пропорцій споживання електричної енергії, холодної води та послуги з водовідведення. Згідно укладеного договору ним визнано про споживання 60% електроенергії, а [PERSON] визнано 40 % електроенергії. Вказаний договір було надіслано до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з проханням провести перерахунок спожитої електричної енергії відповідно до досягнутої між співвласниками домовленості. Позивач вказує, що у договорі було зазначено про те, що саме ним не сплачується спожита електроенергія, а [PERSON] сплачує за спожиту електроенергію особисто та в повному обсязі. У відповіді від 07.03.2018 року за № 42КД/012/к-9075 енергопостачальник запропонував мешканцям квартири самостійно розрахувати суму до сплати згідно укладеного договору щодо встановлення пропорцій споживання електроенергії, холодної води та послуги з водовідведення від 21.09.2017 року. Листом від 27.03.2018 року він надіслав підписаний ними акт звірки від 01.03.2018 року. Листом від 14.05.2018 року № 1/3/012/К-18257 енергопостачальник відповів, що інформацію щодо проведення звіряння розрахунків за спожиту електричну енергію між ним та іншим співвласником прийнята до уваги. Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» здійснює через свого представника попередження [PERSON] про відключення електроенергії. Крім цього позивач зазначає, що він з 2015 року систематично звертається до ПАТ «Київенерго», однак так і не може отримати відповіді на питання, що виникають у відносинах між ним та ПАТ «Київенерго». Останнього разу він із співвласником квартири написали електропостачальнику чергового листа яким надіслали другий акт-звірки розрахунків від 08.06.2018 року до договору від 21.09.2017 року. У відповіді від 26.06.2018 року відповідач надав відповідь, яка повністю суперечить відповіді від 07.03.2018 року. У зв'язку з цим він надіслав на адресу енергопостачальника чергового листа від 02.07.2018 року з проханням провести його розгляд компетентними особами (керівництвом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») за його особистої участі, також просив повідомляти його завчасно поштою, надати йому можливість уточнити сої вимоги та надати додаткові докази в обгрунтування його позиції. Проте в супереч вимог законодавства, 25.07.2018 року він отримав листа від 19.07.2018 року за № 1/3/012/к-23240 в якому по суті звернення від 02.07.2018 року не надано жодної відповіді. Позивач зазначає, що такі дії відповідача, пов'язані із розглядом звернення у його відсутності, порушують його права. Відповідач своїми діями заподіяв йому також моральну шкоду, що полягає у душевних стражданнях через неотримання відповідей на поставлені питання та конфліктах із іншим співвласником квартири, які виникають у зв'язку з направленням листів з погрозами відімкнути електропостачання, що пов'язані із провокаціями з боку відповідача, що завдає йому великих хвилювань та нервового напруження. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.09.2018 року відкрите провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання (а.с. 42, 43). 22 жовтня 2018 року від представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» [PERSON] до суду надійшов відзив на позов у якому просить провести розгляд справи у відсутності їх представника та повністю відмовити у задоволенні позовних вимог. У поданому відзиві представник відповідача зазначає, що з доводами позивача не погоджується, вважає їх безпідставними та не підтвердженими жодними доказами. Також вказує, що електропостачання квартири [ADDRESS] здійснюється на підставі договору про користування електроенергією № 10417020614 від 19.12.2009 року укладеного між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», та [PERSON], при цьому [PERSON] не являється стороною договору. На всі звернення [PERSON] надавалися обґрунтовані відповіді у терміни встановлені законом. Всі звернення позивача розглядалися з урахуванням спеціального законодавства, яке регулює взаємовідносини в сфері електроенергії і яким визначено порядок роботи зі зверненнями громадян. З приводу моральної шкоди зазначає, що позивачем не надано жодного доказу, який міг би підтвердити факт заподіяння шкоди, докази заподіяння шкоди саме з вини відповідача та розрахунок суми завданої шкоди (а.с. 57-64). 05.11.2018 року позивачем подана відповідь на відзив зі зменшенням заявленого розміру моральної шкоди, яку просить стягнути з відповідача в сумі 2 500 грн. Зазначає, що до спірних правовідносин застосовується Закон України «Про звернення громадян», договір з відповідачем він не укладав, на його ім'я особовий рахунок не відкривався, тому для захисту своїх прав він звертається у визначеному законом порядку. Моральна шкода йому завдана через неналежний розгляд його звернення від 02.07.2018 року, вимагання сплатити гроші, погрози відключити електроенергію в той самий час коли розгляд його звернень по суті відповідачем не проводиться, що призводить до сварок і конфліктів з іншим співвласником квартири та завдає йому душевних страждань. В судовому засіданні позивач підтримав заявлені вимоги з викладених у позові підстав. Також за клопотанням позивача він був допитаний у якості свідка, при цьому пояснив, що відповідач відмовляється відкрити на його ім'я окремий особовий рахунок для оплати спожитої електроенергії. За погодженням із сусідом, який уклав договір електропостачання, ними визначено, що він сплачуватиме 60 %, сусід - 40 % вартості електроенергії. Свою частку по рахункам він оплачувати не буде доки на його звернення не нададуть обгрунтованої відповіді, у тому числі стосовно запроваджених тарифів. За його проханням на розгляд звернення його не викликали, аргументованої відповіді не надали, чим порушені норми закону. Він перебуває в постійному напруженні, із сусідом у них систематичні скандали, який сплачує лише свою частину коштів, через що отримують попередження про відключення електроенергії. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи. Вислухавши позивача, його покази у якості свідка, вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов'язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків, відшкодування моральної шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. За нормою ст. 1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення. Судом встановлено, що [PERSON] подавав керівництву ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» письмове звернення від 02.07.2018 року стосовно попередньої письмової переписки щодо сплати рахунків за електроенергію, при цьому просив запросити його до участі при розгляді звернення по зазначеним ним не вирішеним питанням, повідомити його завчасно поштою, під час розгляду звернення за його участю надати можливість уточнити вимоги та надати додаткові докази в обґрунтування його правової позиції (а.с. 15-18). Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян», органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об'єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов'язані об'єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов'язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов'язки. Статтею 18 Закону України «Про звернення громадян» визначено, що громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об'єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, серед іншого, має право: особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви; подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу; бути присутнім при розгляді заяви чи скарги. На вказане звернення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» [PERSON] було надіслано лист від 19.07.2018 року № 1/3/012/к-23240 зі змісту якого убачається, що [PERSON] повідомлено про наявну заборгованість за спожиту електричну енергію станом на 07.06.2018 року у розмірі 3 186,44 грн. та попереджено про припинення електропостачання у разі несплати наявної заборгованості (а.с. 19-20). Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Суд приймає до уваги пояснення [PERSON] про те, що для розгляду його звернення від 02.07.2018 року до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» він не запрошувався, оскільки це підтверджується відповідним листом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» від 19.07.2018 року № 1/3/012/к-23240. З урахуванням викладеного суд вважає, що позов у частині вимог про зобов'язання відповідача вчинити дії підлягає задоволенню частково, так як знайшов своє підтвердження в судовому засіданні. У зв'язку з цим ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» слід зобов'язати розглянути звернення [PERSON] від 02.07.2018 року у присутності позивача з наданням йому можливості подати додаткові матеріали при розгляді звернення, відповідно до вимог ст. 18 Закону України «Про звернення громадян». В решті позову слід зазначити наступне. Відповідно поданої заяви про зменшення розміру позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 2500 грн., посилаючись на те, що протиправна поведінка ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо неналежного розгляду його звернення від 02.07.2018 року призвела до приниження, душевних страждань, побоювань відключення електроенергії, до сварок із співвласником житла. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України «Про звернення громадян» громадянину на його вимогу і в порядку, встановленому чинним законодавством, можуть бути відшкодовані моральні збитки, завдані неправомірними діями або рішеннями органу чи посадової особи при розгляді скарги. Розмір відшкодування моральних (немайнових) збитків у грошовому виразі визначається судом. Як пояснив в судовому засіданні позивач, його моральні страждання полягають у не належному розгляді його заяв відповідачем та розгляді звернення без його участі, чим порушенні його права. За нормою ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При вирішенні даної справи щодо моральної шкоди судом також враховуються положення п. п. 3, 5, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4. З огляду положення вказаного вище Пленуму ВСУ, зобов'язання відшкодувати моральну шкоду виникає за наявності: а) моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягання на інші нематеріальні блага; б) неправомірних рішень, дій чи бездіяльності заподіювача шкоди; в) причинного зв'язку між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; г) вини заподіювача шкоди. Належних та допустимих доказів на підтвердження душевних страждань [PERSON] через неналежний розгляд відповідачем звернення позивача від 02.07.2018 року у передбаченому ст. ст. 12, 81 ЦПК України порядку суду не надано. Саме по собі зазначення у позові про заподіяння моральної шкоди через ігнорування відповідачем прохання позивача щодо його участі під час розгляду звернення, без доведення факту заподіяння моральної шкоди, причинно-наслідкового зв'язку між неналежним розглядом звернення та душевними стражданнями позивача, не може бути підставою для задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди. Враховуючи викладене вимоги заяви в частині вимог про стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягають, оскільки не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Outcome: partial