Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-03 00:00:00

Позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернувся в Голосіївський районний суд м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22.01.2019 вище зазначену позовну заяву передано на розгляд до Канівського міськрайонного суду Черкаської області. Позивачем АТ\~КБ «ПриватБанк»\~у подальшому\~збільшено (уточнено)\~позовні вимоги,\~які мотивує\~тим,\~що відповідно\~до укладеного\~договору №\~б/н\~від 12.01.2012\~ [PERSON] \~отримала кредит\~у розмірі\~1800,00\~грн.\~у вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту на\~картковий рахунок.\~Щодо зміни\~кредитного ліміту\~Банк керується\~п.2.1.1.1.3,\~п.\~2.1.1.2.4\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг,\~де зазначено,\~що Клієнт\~дає свою\~згоду,\~кредитний ліміт\~встановлюється за\~рішенням Банку,\~і Клієнт\~дає право\~Банку в\~будь-який\~момент змінити\~(зменшити\~або збільшити)\~кредитний ліміт.\~Відповідач підтвердив\~свою згоду\~на те,\~що підписана\~заява разом\~з Умовами\~надання кредиту\~фізичним особам\~складає між\~ним і\~Банком Договір,\~про що\~свідчить підпис\~Відповідача у\~заяві.\~Власник картрахунку\~зобов`язаний слідкувати\~за витратами\~коштів в\~межах платіжного\~ліміту з\~метою запобігання\~виникнення Овердрафту,\~згідно п.2.1.1.5.7\~Договору.\~Відповідно до\~умов та\~правил надання\~банківських послуг,\~банк нараховує\~відсотки за\~користування кредитом\~в розмірі\~з розрахунку\~365/366\~календарних днів\~на рік,\~що підтверджується\~п.2.1.1.12.6\~Договору.\~АТ КТ\~ПриватБанк свої\~зобов`язання\~за Договором\~та угодою\~виконав в\~повному обсязі,\~а саме\~надав відповідачу\~можливість розпоряджатися\~кредитними коштами\~на умовах\~передбачених Договором\~та в\~межах встановленого\~кредитного ліміту.\~Пунктом 2.1.1.12.1\~Договору сторонами\~погоджено,\~що зобов`язання\~клієнта з\~повернення тіла\~кредиту,\~процентів за\~користування кредитом,\~комісії,\~пені та\~штрафів,\~тобто загальна\~заборгованість клієнта\~є борговими\~зобов`язаннями.\~Відповідно до\~п.2.1.1.7.6\~Договору при\~порушенні позичальником\~строків платежів\~по якомусь\~з грошових\~зобов`язань,\~передбачених цим\~договором більш\~ніж на\~30\~днів,\~позичальник зобов`язаний\~сплатити Банку\~штраф в\~розмірі 500\~грн.\~+\~5%\~від суми\~позову.\~Відповідач не\~надав своєчасно\~Банку грошові\~кошти для\~погашення заборгованості\~за Договором\~про надання\~банківських послуг,\~що має\~відображення у\~розрахунку заборгованості\~за договором.\~У зв`язку\~з зазначеними\~порушеннями зобов`язань\~за кредитним\~договором Відповідач\~станом на\~22.04.2019\~має заборгованість\~ 12807,09 грн., яка складається з наступного: 1178,29 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 11628,80 грн.- пеня за прострочене зобов`язання. Просять суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" заборгованість у розмірі 12807,09 грн. за кредитним договором № б/н від 12.01.2012. Представники позивача Савіхіна А.М., яка діє на підставі довіреності від 01.04.2019 (а.с.95) та [PERSON] , який діє на підставі довіреності від 17.05.2017 (а.с.75) в судове засідання не з`явилися, в первісній та уточненій позовній заяві є клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, який позовні вимоги підтримує у повному обсязі не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а.с.3,90). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала частково, а саме заперечує щодо одночасного стягнення з неї пені та штрафів, просить при винесенні рішення врахувати суму сплаченого нею добровільно суми боргу у розмірі 3400,00 грн. після звернення позивача до суду з уточненими позовними вимогами. Згідно з частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступного. З матеріалів справи вбачається, що між ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] з метою отримання банківських послуг, було укладено договір б/н від 12.01.2012, в результаті якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок у розмірі 1800,00 грн. (а.с.8-24). Відповідно до анкети-заяви від 12.01.2012 позичальник [PERSON] висловила свою згоду, що ця заява разом із запропонованими ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», Умовами та правилами надання банківських послуг складає між сторонами кредитний договір. При цьому Умови та Правила надання банківських послуг є складовою частиною кредитного договору, при яких підпис під ними не потрібен, якщо саме ці Умови та Правила були чинними під час укладення договору. Відповідно до ст.509 ЦК України одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, сплатити гроші тощо), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору згідно ст.526 ЦК України. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Статті 526, 527 ЦК України зобов`язують боржника належним чином виконувати свої зобов`язання. Відповідно до ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася. За змістом частини 1 статті 638 та частини 1 статті 640 Цивільного кодексу України договір є укладеним з моменту досягнення в належній формі згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до умов кредитування вказаного договору, передбачено порядок та умови погашення заборгованості за кредитним лімітом та сплату нарахованих за період користування кредитом відсотків. Згідно пункту 2.1.1.5.5. правил кредитування зазначеного кредитного договору відповідач зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, проценти за користування кредитом, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Відповідно до пунктів 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг банк має право в односторонньому порядку без попереднього повідомлення клієнта встановлювати на платіжну картку кредитний ліміт у валюті картки з наступною зміною його розміру у відповідності до кредитної історії. Пунктом 1.1.5.1 вищевказаних умов передбачено, що сторони несуть відповідальність за неналежне виконання своїх обов`язків у відповідності з законодавством України і умовами договору. Згідно розрахунку заборгованості, що надано позивачем в уточненій позовні заяві від 14.05.2019 (а.с.91-94) вбачається, що станом на 22.04.2019 загальна сума заборгованості [PERSON] перед банком за договором № б/н від 12.01.2012 становить 12807,09 грн., яка складається з наступного: 1178,29 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 11628,80 грн.- пеня за прострочене зобов`язання. Суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду справи у суді відповідачем [PERSON] у добровільному порядку було сплачено частину заборгованості, а саме у розмірі 3400 грн., що підтверджується копією квитанції від 08.04.2019 (а.с.72). Відповідно до поданої відповідачем [PERSON] заяви від 24.04.2019 (а.с.69), остання просила суд при винесенні рішення врахувати розмір частково сплаченого нею боргу. З урахуванням направленого до суду позивачем АТ КБ «ПриватБанк» уточнення позовних вимог в редакції від 14.05.2019 (а.с.87-90), суд не вбачає підстави для вирахування з основної суми боргу сплаченої відповідачем суми у розмірі 3400 грн., оскільки позивачем надано новий розрахунок станом на 22.04.2019, тобто після внесення [PERSON] коштів на кредитну картку. Відповідно до ст. 534 ЦК України у разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов`язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов`язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що права позивача були порушені відповідачем в зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору. Стосовно загальної суми заборгованості [PERSON] за наданими послугами позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Умовами спірного договору, а саме пунктами 1.1.5.21, 1.1.5.25, передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Судом встановлено, що розмір нарахованої пені за прострочене зобов`язання становить 11628,80 грн., що більше ніж у дев`ять разів перевищує суму заборгованості за простроченим тілом кредиту (11628,80/1778,20=9,86). Відповідно до частини третьої статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. При зменшенні розміру неустойки суд не обмежений тільки розміром основної заборгованості, оскільки законодавчої заборони такого зменшення не встановлено. Таким чином, за наявності обставин, встановлених частиною третьою статті 551 ЦК України, суд за власним переконанням може зменшити розмір неустойки в розумних межах. Позивачем не надано суду докази того, що порушення боржником умов договору призвело до негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язань, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне зменшити розмір пені до розміру заборгованості за простроченим тілом кредиту. Аналогічний висновок викладено у постанові ВС від 27 лютого 2019 року у справі № 761/29831/16-ц. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оцінивши всі надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку частково задовольнити вимоги уточненої позовної заяви, а саме в розмірі 2356,58 грн., що складається з 1178,29 грн. заборгованості за простроченим тілом кредиту та 1178,29 грн. нарахованої пені за прострочене зобов`язання.

Outcome: partial