Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-21 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі\~-\~Позивач)\~звернувся до\~суду з\~позовною заявою\~в обґрунтування\~якої вказує,\~що 08\~жовтня 2009\~року між\~ним та\~ [PERSON]\~\~(далі Відповідач) було укладено кредитний договір № б/н, на підставі якого Відповідач отримала кредит в розмірі 8000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00 відсотків на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. \~ \~ \~ \~Позивач свої зобовязання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором. \~ \~ \~ \~У порушення норм закону та умов договору Відповідач зобов'язання за вказаним кредитним договором належним чином не виконав. \~ \~ \~ \~Станом на 18 квітня 2017 року Відповідач має перед банком заборгованість у розмірі 15152 (пятнадцяти тисяч ста пятдесяти двох) гривень 68 копійок. \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що на даний час Відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов'язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав ПАТ КБ «ПриватБанк». \~ \~ \~ \~Позивач просить, стягнути з Відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 08 жовтня 2009 року у розмірі 15152 (пятнадцяти тисяч ста пятдесяти двох) гривень 68 копійок та судовий збір у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) гривень. \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не зявився, надав до суду клопотання в якому просив справу слухати за відсутності їх представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідно до частини третьої статті 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був своєчасно та належним чином повідомлений, відповідно до пункту 2 частини сьомої статті 128 ЦПК України, на адресу її місця проживання були направлені судові повістки разом із розписками, які повернулися до суду з довідкою Укрпошти ф. 20, причина повернення «За зазначеною адресою не проживає» та повідомлення про вручення поштового відправлення 09 червня 2017 року та 11 січня 2018 року, також про те, що Відповідач\~ був належним чином повідомлений, свідчить судовий виклик розміщений\~на офіційному\~веб-сайті\~судової влади\~України Попільнянського\~районного суду\~Житомирської області. Про причини неявки суду Відповідач не повідомила, заяви про розгляд справи у її\~ відсутності не надавала, а тому суд визнає причини неявки [PERSON] неповажними. Відповідно до частини одинадцятої статті 128 ЦПК України, Відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Згідно повідомлення УДМС України в Житомирській області від 30 травня 2017 року [PERSON],\~[INFO], зареєстрована за адресою: [INFO]. Відповідно до пункту 2 частини сьомої\~статті 128 ЦПК України\~судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно частини четвертої\~статті 223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Позивач не заперечує проти ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Із матеріалів справи вбачається, що між сторонами по справі 08 жовтня 2009 року укладено кредитний договір № б/н, за яким [PERSON] отримала кредит в розмірі 8000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00 відсотків на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Як вбачається з заяви від 08 жовтня 2009 року [PERSON]\~\~заповнила дану заяву на отримання кредиту. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та Умовами та правилами надання банківських послуг передбачені всі умови користування платіжною карткою та строки погашення кредиту. Підписання даного договору є Прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до пункту 3.3 Умов та Правил надання банківських послуг. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті: www.privatbank.ua. складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. При цьому висновок про те, що така заява разом з Умовами та Правилами становить один договір викладено в декількох Постановах ВСУ, зокрема за № 6-144цс14 від 24 вересня 2014 року. Згідно пунктів 3.2, 3.3 Умов та Правил надання банківських послуг Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, та Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Відповідно до Розрахунку заборгованості за кредитним договором від 08 жовтня 2009 року, Відповідач станом на 18 квітня 2017 року має заборгованість перед банком в розмірі 15152 (пятнадцяти тисяч ста пятдесяти двох) гривень 68 копійок, яка складається з: - заборгованості за кредитом 7631 гривні 66 копійок; - заборгованості за процентами за користування кредитом 5823 гривень 27 копійок; - заборгованості за пенею та комісією 500 гривень; заборгованість по судовим штрафам: - штраф (фіксована частина) 500 гривень; - штраф (процентна складова) 697 гривень 75 копійок. \~ \~ \~ \~Відповідно до пунктів 6.5, 6.6 Умов та правил надання банківських послуг, позичальник зобовязується погашати заборгованість за Кредитом, відсоткам за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісію на умовах, передбачених Договором, у разі невиконання зобовязань за Договором, на вимогу Банку виконати зобовязання по поверненню Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафта), сплатити винагороду Банку. Пунктом 9.12 вищезазначених Умов передбачено, що Договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на той самий строк. \~ \~ \~ \~ Згідно з частини другої статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно статті 526, частини третьої статті 549 ЦК України, зобовязання має виконуватись належним чином, відповідно до умов Договору. За несвоєчасне виконання зобовязання, боржнику нараховується пеня, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобовязання за кожен день прострочення платежу. Відповідно до статті 530 ЦК України, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (статтею 611 ЦК України). Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Також судом встановлено, що Позивачем застосовано до Відповідача два види відповідальності за порушення зобов'язань у вигляді заборгованості за пенею та комісією в розмірі 500 гривень та штраф відповідно до п. 8.6 Умов та правил надання банківських послуг 1197 гривень 75 копійок, проте, суд вважає, що підстав для стягнення одночасно з Відповідача як пені так і штрафу за невиконання умов договору немає виходячи з наступного. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549\~ЦК України вбачається, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями\~статті 61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. \~ \~ \~ \~ Умовами кредитного договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за порушення позичальником обовязків по погашенню кредиту. У той самий час, кредитним договором передбачена сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності також за несвоєчасне погашення заборгованості по кредиту. Враховуючи вищевикладене та відповідно до\~статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у\~статті 61\~Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року (справа №6-2003цс15). З огляду на наведене відсутні відсутність правові підстави для стягнення з Відповідача штрафу відповідно до п. 8.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 1197 гривень 75 копійок, оскільки діючим законодавством не передбачена подвійна відповідальність за несвоєчасне виконання зобовязань. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення з\~ Відповідача заборгованості за кредитом \~7631 гривня 66 копійок, заборгованості за процентами за користування кредитом \~5823 гривень 27 копійок, заборгованості за пенею та комісією 500 гривень підлягають задоволенню. Відповідно до частини першої \~статті 141 ЦПК України\~з відповідача підлягають стягненню на користь Позивача понесені ним і документально підтверджені судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 15 грудня 2017 року набрав чинності\~Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». Згідно з п.п. 9 п. 1\~Розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. На підставі вищенаведеного, оцінивши встановлені докази в судовому засіданні та зважаючи на те, що Відповідач ухиляється від добровільної сплати заборгованості за кредитним договором, суд вважає що позов ПАТ КБ "Приватбанк" підлягає частковому\~ задоволенню.

Outcome: partial