Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, уточнивши та збільшивши позовні вимоги просить, стягнути з відповідача в рахунок відшкодування заподіяної йому майнової шкоди 34632 грн., а також в рахунок відшкодування моральної шкоди 50\~000 грн., мотивуючи тим, що він 19 липня 2015 року віддав у хімчистку «Сантано» ФОП [PERSON] у кількості чотирьох одиниць свої речі. При здачі їх до хімчистки речі були в ідеальному стані, без будь-яких пошкоджень. 22 липня 2015 року при поверненні йому речей ним було виявлено величезну кількість дефектів з вини хімчистки, а саме: на комплекті дитячому зимовому двох предметному ( брюки, куртка з опушкою) торгівельної марки «Монклер» - потертості зі зняттям лицевого покриття ткані по лініях швів по всьому виробу в місцях максимального тертя, пляма жовтого кольору, яка не усувається, на лівій полиці куртки; на куртці чоловічій демісезонній зеленого кольору торгівельної марки «Дюветика», на замку, блискавці та ґудзиках структурна зміна ткані на зовнішньому боці правої кишені на ділянці розміром 4 смх3,5 см; на пуховику «Труссарді» пошкоджено ґудзики. Виявивши ці дефекти речей, які залишились та зявились після хімчистки, він відразу відмовився забирати їх та висловив свої претензії. Працівники відповідача на його претензії не реагували, а навпаки, доводили, що хімчистка проводилась на підставі вказівок, зазначених виробником на речах. З цього приводу, а саме, щодо виявлених недоліків, він залишив заяву на імя відповідача, в якій виклав всі свої претензії. 19 серпня 2015 року ним було отримано відповідь відповідача, в якій зазначалось, що хімчистка залишених ним речей проводилась на підставі технології виробника. Не погоджуючись з такою відповіддю він звернувся в інспекцію з питань захисту прав споживачів у Дніпропетровській області та одночасно вимагав від відповідача провести експертизу в спеціалізованому закладі. Відповідач передала його речі для проведення експертизи у [PERSON] торгово-промислову палату, яка у своїх висновках підтвердила всі ті дефекти про, які він вказував раніше. Проте відповідач до теперішнього часу не реагуючи на його претензії відмовляється відшкодувати завдані йому збитки. Таким чином враховуючи, що його речі були в ідеальному стані, не дивлячись на те, що хімчистка завжди при прийомі речей зазначає 50% їх зношеності відповідач повинна відшкодувати йому завдані збитки у розмірі: 18350 грн. за комплект «Монклер», 9995 грн. за куртку «Дюветика», 5760 грн. за пуховик «Труссарді» та 527 грн. сплачених за послуги хімчистки. Також неправомірними діями відповідача йому завдана моральна шкода, яка в полягає в тому, що на протязі року він не міг користуватись належними йому речами, відвідати багато установ з метою захисту своїх порушених прав, що у значний мірі порушило його звичний спосіб життя. Завдану йому моральну шкоду він оцінює в 50\~000 грн. Позивач в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні. Відповідачка та її представник в судовому засіданні\~позов не визнали з тих підстав, що хімчистка речей позивача проводилась відповідно до технології. Ті недоліки, які маються на одежі позивача утворились внаслідок фізичного зносу. В подальшому в судове засідання не зявились, про причини неявки суд не повідомили. Заслухав доводи сторін, дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, суд прийшов до наступного. Відповідно до ч. 1\~ст. 901 ЦК України\~за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Виходячи з ч. 1\~ст. 906 ЦК України\~збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Судом встановлено, що 19.07.2015 року позивачем до хімчистки «Санато» ПП [PERSON] був зданий верхній одяг, а саме: чоловіка пухова чорна куртка вартість чистки -160 грн., жіноче пухове пальто вартість чистки 180 грн., чоловіча пухова зелена куртка вартість чистки 160 грн., дитячий пуховий костюм (брюки та куртка) вартість чистки 158 грн. Всього за послуги хімчистки позивачем було сплачено 527 грн. Дані обставини підтверджуються копією квитанції №22471 та не спростовувались сторонами в судовому засіданні. 22.07.2015 року при поверненні речей з хімчистки позивачем був виявлений ряд недоліків, а саме: на комплекті дитячому зимовому двох предметному (брюки, куртка з опушкою) торгівельної марки «Монклер» - потертості зі зняттям лицевого покриття тканини по лініях швів по всьому виробу в місцях максимального тертя, пляма жовтого кольору, яка не усувається, на лівій полиці куртки; на куртці чоловічій зеленого кольору торгівельної марки «Дюветика», на замку-блискавці та ґудзиках структурна зміна тканини на зовнішньому боці правої кишені на ділянці розміром 4 смх3,5 см; на пуховику жіночому фірми «Труссарді» пошкоджено ґудзики. Після виявлення цих недоліків він висунув претензії працівникам відповідача та відмовився забирати речі. В подальшому він звернувся до відповідача з заявою про усунення недоліків у виконаній хімчисткою роботі. 19.08.2015 року на вищезазначену заяву позивача відповідачем надана відповідь, що його речі пройшли цикл обробки, передбачених для текстильних виробів із пуху. Технолог при виборі способу обробки керувався знаками, які зазначив виробник на виробі . При здаванні речей в хімчистку вони вже не були в ідеальному стані, мали потертості, плями, а також знос 50%. Дефекти на виробах проявились не по вині хімчистки, а потертості та плями були на речах при прийомі їх в хімчистку. Речі зберегли свій зовнішній вигляд, розмір, експлуатаційні характеристики. У звязку з чим задовольнити матеріальні вимоги позивача підприємство хімчистки не може. Частиною 4\~ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів»\~передбачено, що за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред'явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. Згідно з п. 28 Правил побутового обслуговування населення (далі - Правил), затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України № 313 від 16 травня 1994 року, у разі невиконання або неналежного виконання обов'язків, визначених цими Правилами та угодою, виконавець несе відповідальність в порядку, передбаченому законодавством та угодою між ним і замовником. Виконавець не звільняється від відповідальності у разі псування чи пошкодження речей та матеріалів внаслідок їх особливих властивостей, які він не зміг виявити під час прийняття замовлення. Пунктом 29 Правил передбачено, що виконавець не несе відповідальності за недоліки у наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли не з його вини. З метою встановлення якості наданих послуг позивачу, відповідачка зверталась в [PERSON] торгово-промислову палату, яка надала наступні висновки. У висновку №268/03-19-ГО від 24.02.2016р. зазначено, що при огляді 22.02.2016 року комплекту дитячого, зимнього, двох предметного (брюки, куртка з пушком), рожевого кольору, торгової марки «Монклер», який пройшов хімічну чистку (квитанція №22471, видана ВАТ «Сантано») встановлені дефекти експлуатаційного характеру: потертості зі зняттям лицьового покриття тканини по лінії швів по всьому виробу в місцях максимального тертя, не усуваєма пляма жовтого кольору на лівій полочці куртки. У висновку №269/03-19-ГО від 24.02.2016р. зазначено, що при огляді 22.02.2016 року жіночого стьобаного пальто демісезонного, синього кольору, торгової марки «Трусарді», на замку блискавці та пуховицях кнопках з зображення логотипа «Трусарді», яке пройшло хімічну чистку(квитанція №22471, видана ВАТ «Сантано») дефектів зовнішнього виду не виявлено. У висновку №270/03-19-ГО від 24.02.2016 року зазначено, що при огляді 22.02.2016 року куртки чоловічої демісезонної стьобаної, зеленого кольору, торгової марки «Дюветика», на замку-блискавці і пуховицях, яка пройшла хімічну чистку (квитанція №22471, видана ВАТ «Сантано») встановлений дефект, який утворився після хімчистки: структурна зміна тканини на зовнішній стороні правого карману на ділянці розміром 4 см х3,5 см. Таким чином, з вищезазначених висновків слідує, що дефекти внаслідок хімічної чистки відповідача утворились лише на одній куртці позивача торгової марки "Дюветика". На інших речах позивача наявність дефектів не пов'язано з їх хімічною чисткою. Позивач [PERSON] в судовому засіданні наполягав, що внаслідок надання неякісної послуги відповідачем, здані ним речі були зіпсовані, що унеможливило їх використання в майбутньому. Згідно із ч. 4\~ст. 10 ЦПК України\~суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Сторони з клопотанням про призначення експертизи до суду не зверталися, хоча дане право їм розяснювалось в судовому засіданні. Відповідач просив надати суду строк для підготовки письмового клопотання про призначення експертизи, однак двічі після цього в судове засідання не з'явилась та клопотання не надала. Відповідно ч.ч.2,3 ст.60 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. З цього слідує, що законодавець саме строни поклав обов'язок надавати суду докази на підтвердження своїх вимог і заперчень. З наявних в матерілі справи належних та допустимих доказів наданих сторонами встановлено, що пошкодження куртки чоловічої демісезонної стьобаної, зеленого кольору, торгової марки «Дюветика» сталося з вини відповідача. Відповідачем в судовому засіданні не було доведено, що пошкодження цієї куртки сталося не з її вини. Разом з цим, судом не встановлено обставин, що пошкодження інших речей позивача сталося з вини відповідача, оскільки матеріали справи на їх підтвердження не містять ніяких доказів та окрім того спростовуються висновками наданими [PERSON] торгово-промисловою палатою №268/03-19-ГО від 24.02.2016р., №269/03-19-ГО від 24.02.2016р. Згідно\~ст. 906 ЦК України, збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Одночасно приписами частини 9 ст. 10 Закону визначено, що виконавець зобовязаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у звязку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дає змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Матеріали справи містять товарний чек (а.с.18) про вартість куртки торгової марки «Дюветика» в розмірі 9995,00 грн. Пунктом 16\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 квітня 1996 року «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів»\~роз'яснено, що при визначенні розміру збитків, заподіяних неповерненням (втратою, пошкодженням) майна, суди мають виходити з його роздрібної ціни у торговельних організаціях даної місцевості (з урахуванням зносу) або з оцінки, зробленої самим споживачем чи погодженої сторонами при укладенні договору. Відповідно до\~ст. 57 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Матеріали справи, окрім наданого позивачем товарного чеку, щодо вартості пошкодженої куртки більше ніяких відомостей та належних доказів не містить Визначена позивачем вартість куртки у розмірі 9995 грн. відповідачкою не спростована. Тому з урахуванням викладеного, а також зважаючи на 50 % знос пошкодженої речі, зазначений в квитанції про прийом речей до хімчистки№22471, з відповідачки на користь позивача слід стягнути 9995 х 50 % = 4997,50 грн. вартості пошкодженого майна та 160 грн., сплачених [PERSON] відповідачу за послуги з її чистки, а разом 5157,50 грн. При цьому пошкоджена куртка, яка ще представляє собою певну цінність, підлягає залишенню відповідачці за умови, що вона виявить таке бажання. Доводи позивача, що його куртка на момент здачі в хімчистку була в ідеальному стані та не мала зносу 50%, судом до уваги не приймаються, оскільки в квитанції наданій позивачем хімчисткою при прийомі його речей зазначена була саме ця сума. За цієїю ж квитанцією позивач сплатив вартість послуг хімчистка. Також дана квитанція не містить ніяких зауважень позивача, що він не згодний з визначеним відповідачем відсотком зносу. Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд прийшов до висновку, враховуючи вимоги п.3 ч. 2 ст.\~23,\~1167 ЦК України, позивачем доведено заподіяння йому моральної шкоди внаслідок пошкодження майна. Вирішуючи питання про розмір завданої позивачу моральної шкоди, суд врахував характер та ступень моральних страждань позивача, розмір шкоди, глибину душевних переживань,яких позивач зазнав у звьязку з пошкодженням майна та виходячи з вимог розумності і справедливості, дійшов висновку за можливе стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди суму 500 грн. В іншій частині вимоги про відшкодування моральної шкоди є завищені та не підлягають задоволенню. Також на підставі\~ст.88 ЦПК України\~з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 551,20 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: partial