Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулась у суд із позовом до відповідачів, Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», Комунального підприємства «Жилкомсервіс», в якому просить стягнути в солідарному порядку матеріальну шкоду в сумі 33222,70 грн., моральну шкоду в сумі 5000 грн. та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що є власником квартири [ADDRESS] . 15.10.2015року сталося залиття вказаної квартири. Відповідно до акту від 16.10.2015року на горищі будинку [ADDRESS] відбулась аварія - прорив труби теплової мережі внутрішньої будинкової системи центрального опалення, внаслідок чого була залита квартири [ADDRESS] . Гаряча вода у квартиру внаслідок прориву труби лилась близько півтори годи та було пошкоджено стеля, стіни та підлога і позивачу спричинено матеріальну шкоду. Також позивач зазнала моральних страждань, внаслідок пошкодження її майна , був порушений звичайний уклад її життя. В подальшому позовні вимоги були зменшені, в частині відшкодування матеріальної шкоди до 19564 грн. Відповідач КП «Жилкомсервіс», у поданому відзиві та представник у судовому засіданні, проти заявлених вимог заперечував, зазначаючи, що сума шкоди позивачами не доведена та за спричинену шкоду в даному випадку повинно відповідати КП «ХТМ», як виконавець послуг центрального опалення.. Відповідач КП «ХТМ»», у поданому відзиві та представник у судовому засіданні, проти заявлених вимог заперечував, зазначаючи, що зобов`язання по відшкодуванню збитків, спричинених в наслідок залиття, несе КП «Жилкомсервіс» як балансоутримувач та управитель будинку. Судом ухвалами було відкрито провадження, призначена експертиза, зупинено та відновлено провадження у справі, замінений позивач правонаступником, прийняті до розгляду змінені вимоги. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 15 квітня 1999 року, укладеного та зареєстрованого в реєстрі за № 1-391, а також зареєстрованого 19 квітня 1999 року в Комунальному підприємстві «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на праві приватної власності за реєстровим № П-2-196. Зазначена квартира розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку, згідно відомостей технічного паспорту . Відповідно до Акту від 16.10.2015, складеного комісією у складі: інженера дільниці № 12 КП «Жилкомсервіс», двох майстрів дільниці №12 КП «Жилкомсервіс» та представника КП «ХТМ» - 15.10.2015р., на горищі будинку [ADDRESS] сталася аварія - прорив труби теплової мережі металевого воду діаметром 32 мм - 4м.п. внутрішньої будинкової системи центрального опалення, внаслідок чого було залито квартиру [ADDRESS] . В акті зафіксовані наступні пошкодження: в житловій кімнаті площею 11кв.м. на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття з відшаруванням шпалер та штукатурного шару на площі приблизно 8 кв.м.; пошкоджений паркетне покриття дерев`яної підлоги по всій площі кімнати. Даний Акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири. До акту додані фотознімки квартири із пошкодженнями. Також у акті маються доповнення [PERSON] , що у кімнаті мається відшарування шпалер на всій поверхні стелі та стінах; на кухні відшарування штукатурного шару та шпалер на всій поверхні стелі та стінах; у ванній кімнаті на стелі в кутку сліди залиття площею приблизно 1 кв.м. Причиною залиття в акті зазначено вихід з ладу трубопроводу системи центрального опалення на горищі. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, проведеної експертом ХНДІСЕ ім.Засл. проф. М.С. Бокаріуса , розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття яке відбулося 15.10.2015р. становить 19\~564 грн. Розмір матеріальної шкоди визначений експертом ХНДІСЕ ім.Засл. проф. М.С. Бокаріуса і просить стягнути позивач. Вказаний висновок відповідачами не спростований. Згідно зі ст. 13 Законом України «Про житлово-комунальні послуги»\~(в редакції дійсній на час виникнення правовідносин, далі- Закон) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Рішенням Харківської міської ради від 26 липня 2006 року № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс». Відповідно до п.п. 3.1 та 3.2 статуту КП «Жилкомсервіс» метою підприємства є: здійснення функцій утримання на балансі, переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання, а предметом діяльності - укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, контроль за якістю послуг і виконанням умов договорів. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші . Отже вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до п.п. 2, 7 ст. 21 Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Згідно ст. 29 Закону договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Матеріали справи свідчать про те, що 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець) було укладено договір, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а Виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель зобов`язується прийняти та оплатити КП «Харківські теплові мережі» надані послуги. Пунктами 2.3.2, 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором. До договору доданий додаток №1 із переліком послуг , які здійснюють КП "ХТМ", яким передбачено, в тому числі : усунення пошкоджень внутрішньобудинкових систем; часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури; проведення робіт по відновленню герметизації вводів внутрішньобудинкових систем при її порушенні під час виконання робіт виконавцем; вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі систем теплопостачання; заміна невеликих ділянок трубопроводу; до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей систем опалювання або гарячого водопостачання, що підлягає усуненню в неопалювальний сезон За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Суд зазначає, що саме КП «Харківські теплові мережі» є теплопостачальною організацією, яка зобов`язана забезпечувати надійне постачання теплової енергії відповідно до умов договорів та стандартів. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Матеріали справи не містять доказів того, що залиття квартири позивача сталося саме з вини КП «Жилкомсервіс», як управителя будинку. Тоді як договором від 13.02.2012 року, укладеного між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець), відповідальність за належний технічний стан внутрішньобудинкових систем покладено саме на КП «Харківські теплові мережі». Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, суд приходить до висновку, що залиття квартири [ADDRESS] , сталося внаслідок бездіяльності КП «Харківські теплові мережі», що полягала у незабезпеченні належного стану внутрішньобудинкових систем центрального опалення у будинку, технічне обслуговування яких було покладено на КП «Харківські теплові мережі», а тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття квартири, саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача сума завданої майнової шкоди. Зазначений висновок узгоджується із висновком, викладеним у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 638/9832/15-ц , від 20 червня 2019 року у справі № 645/3270/15-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 639/101/17 , від 10 липня 2019 року у справі № 640/9533/15, від 20 березня 2020 року у справі 640/20533/16-ц, від 13 серпня 2020 року у справі 643/14853/16-ц, щодо застосування вказаних норм права. Суд зазначає, що під час розгляду даної справи у суді позивач [PERSON] померла. Єдиним спадкоємцем [PERSON] є її дочка [PERSON] , яка отримала 31.03.2020р. свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] . Згідно зі\~статтями 1216,\~1218\~ЦК України\~спадкуванням є\~перехід прав\~та обов`язків\~(спадщини)\~від фізичної\~особи,\~яка померла\~(спадкодавця),\~до інших\~осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Враховуючи викладене до [PERSON] , перейшло право на відшкодування матеріальної шкоди, яка була спричинена [PERSON] внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , яка складає 19\~564 грн., відшкодування яких покладається на КП «ХТМ». Відповідно до ч.3 ст. 1230 ЦК України до спадкоємця переходить право на відшкодування моральної шкоди, яке було присуджено судом спадкодавцеві за його життя. За життя [PERSON] не було присуджено судом до відшкодування моральну шкоду, право на його відшкодування втрачено разом із смертю [PERSON] та спадкуванню не підлягає, внаслідок чого позовні вимог в частині відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягають. Крім того, суд зазначає, що [PERSON] була залучена судом, як правонаступник [PERSON] , а не особа із самостійними вимогами, тому її посилання на спричинення саме їй моральної шкоди в даному випаду є безпідставними. Згідно ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору, витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: пов`язані із залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, судові витрати які складаються із судового збору, витрат на відправлення, підлягають стягненню пропорційно задоволеним вимогам. Витрати на проведення судової експертизи підлягають стягненню в повному обсязі, враховуючи, що позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди, задоволені судом в повному обсязі. Підстав для стягнення з відповідача витрат на проведення звіту суб`єктом оціночної діяльності, суд не вбачає, оскільки вказаний звіт судом при розгляді даної справи не врахований та шкоду позивач просить стягнути з посиланням саме на висновок судової експертизи. На підставі викладеного та

Outcome: partial