Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, посилаючись на те, що здійснює розподіл електричної енергії за регульованим тарифом на території Київської області. Особовий рахунок на користування електричною енергією по квартирі [ADDRESS] відкрито на ім`я безвісно відсутнього [PERSON] , при цьому відповідачі не уклавши договір про користування електричною енергією, користувалися послугою відповідно до ст. 714 ЦК України. Технічною перевіркою 13.05.2019 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: споживання електроенергії без засобу обліку. Тобто, електроенергія споживається, але не обліковується та відповідно не оплачується. За підсумками перевірки складено акт, в якому представник споживача надала зауваження до акту, що «19.11.2018 року звернулися до аварійної служби ЖЕК№7 з приводу згорілого лічильника електроенергії. Після чого звернулися з довідкою до Київобленерго, але було відмовлено, так як не було оформлено новий договір». Відповідно до п.п. 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати без облікового користування електричної енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією відповідачам суми вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 15 991,89 грн. Однак, відповідачі вказану суму збитків не сплатили, а тому позивач просить суд стягнути з відповідачки 15 991,89 грн. вартості безобліково використаної електроенергії та судові витрати по справі. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 20.09.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] надали відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечували та зазначили, що особовий рахунок відкрито на ім`я [PERSON] , а отже відповідачі не є споживачами послуг за вказаною адресою. Договір про електропостачання з ПрАТ «Київобленерго» відповідачі не укладали, фактично послугами не користувались, оскільки фактично проживають за зареєстрованим місцем відповідача [PERSON] : [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] зазначає, що дійсно була присутня при складанні Акту про порушення, оскільки у той час допомагала здійснювати ремонтні роботи у вказаному будинку, однак вона не є споживачем послуг, лише інколи буває у квартирі. Зазначає, що акт був складений на її чоловіка, споживача [PERSON] , [PERSON] доручення на представництво інтересів споживача не має, однак під час перевірки повідомила, що зверталась в аварійну службу СП БМР ЖЕК7 з приводу відсутності світла, потім працівники підключили до живлення без приладу обліку. Відповідачка зверталась до Енергозбуту із заявою на заміну електролічильника, на що їй було відмовлено в зв`язку з тим, що відповідачка не має на це повноважень, оскільки не є споживачем, не зареєстрована за вказаною адресою, та не має договору. Посилаючись на вказані обставини та на те, що позивачем не було надано беззаперечних доказів того, що відповідачі є споживачами електроенергії просили суд відмовити в задоволенні позову. У судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності. Відповідач [PERSON] та його представник в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник відповідача (яка діє згідно довіреності) надала суду заяву, в якій просить розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги визнають в повному обсязі. Оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Положенням ст. 5 ЦПК України визначено, що суд, здiйснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелiк способів захисту цивiльних прав та iнтересiв мiститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелiк не є вичерпним i суд може захистити цивiльне право або інтерес iншим способом, що встановлений законом або договором. У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі. Вимоги ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов`язують суд з`ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законами України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст.ст.24-27 «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року, та методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів. Частиною 1, п.п.6, 4 ч.2 ст. 77 цього ж закону передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають з закону або договору. Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Підпунктом 20 пункту 5.5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначено, що споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Так судом встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» постачає електричну енергію за регульованим тарифом на території Київської області. З матеріалів справи вбачається, що особовий рахунок № [NUMBER] відкрито Приватним акціонерним товариством «Київобленерго» на ім`я [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] . Згідно договору дарування квартири від 26.11.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Іванчишиною Л.Г., що зареєстровано в реєстрі за №9934, квартира [ADDRESS] належить [PERSON] . Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2016 року [PERSON] , [INFO] визнано безвісно відсутнім. Технічною перевіркою 13.05.2019 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постанової НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, а саме: споживання електроенергії без засобу обліку. Електроенергія споживається але не обліковується приладом обліку, складений акт про порушення ПРРЕЕ № К037114 від 13.05.2019 року. За результатами технічної перевірки складено акт про порушення №К037114 в присутності [PERSON] як уповноваженої особи споживача. Як вбачається з матеріалів справи, зареєстрованим місцем проживання відповідачки [PERSON] , [INFO] , з 27.09.2007 року є квартира [ADDRESS] , що підтверджується довідкою відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області. Разом з тим, з довідки про місце проживання та склад сім`ї №2969 від 23.04.2019 року, виданої управлінням адміністративних послуг Білоцерківської міської ради [PERSON] про те, що він проживає і місце проживання зареєстроване за адресою: [ADDRESS] вбачається, що за вказаною адресою зареєстровано 2 осіб: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно п.3.1.5. Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Згідно з підпунктом "б" пункту 3.3 Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж, які йому не належать на правах власності або користування, та за умови відсутності договірних відносин з енергопостачальником, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення. В п.3.5 Методики зазначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Згідно п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року, обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Розрахунок збитків було здійснено на підставі методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 , розмір яких склав 15 991,89 грн. Відповідно до п. 8.2.7. Правил у разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування , або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування та відповідно до частини 2 зазначеної статті, збитки складаються з реальних збитків та упущеної вигоди. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку і знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). З огляду на вищезазначене відповідальність настає при існуванні складу правопорушення, що включає: протиправність поведінки, наявність шкоди, причинного зв`язку між ними та вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з частинами 1, 5-7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відтак, відповідальність споживача електроенергії наступає виключно за умови порушення ним договору або законодавства України, а відповідно до вимог Правил відповідальність споживача настає лише у випадку, коли мали місце певні незаконні дії споживача. Встановлення факту користування електроенергією шляхом самовільного підключення до мережі суворо регламентоване, а тому недоліки фіксації цього факту унеможливлюють стягнення вартості спожитої електроенергії. Аналогічна правова позиція зазначена і в рішенні ВССУ у справі №279/3375/16ц від 21.06.2017 року. Разом з тим, позивач не надав будь-яких документів на підтвердження того, що відповідачка [PERSON] фактично проживала за адресою: [ADDRESS] , де було виявлено порушення, тоді як місце її реєстрації, згідно довідки територіального органу ДМС, м. Київ. Не надав будь-яких доказів того, що остання була безпосереднім споживачем електроенергії, а рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях, у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позову в частині вимог до відповідачки [PERSON] . Однак, оскільки вартість необлікованої електричної енергії відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, з врахуванням визнання позову [PERSON] , суд вважає, що позов в частині вимог до відповідача [PERSON] підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача. Отже, з відповідача на користь позивача ПрАТ «Київобленерго» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 1921 гривень, понесення яких документально підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням. На підставі викладеного та

Outcome: partial