Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

Башуцький Я.М., в інтересах якого діє адвокатське об`єднання «Сила права» звернувся до суду з позовом до Природного заповідника «Медобори» та просить визнати незаконним та скасувати наказ Природного заповідника «Медобори» № 22-К від 16.03.2020 року «Про звільнення [PERSON] » майстра лісу Городницького лісництва природного заповідника «Медобори» з 16.03.2020 року, згідно п.7 ст. 40 КЗпП України; поновити його на посаді (роботі) майстра лісу Городницького лісництва природного заповідника «Медобори» з 16.03.2020 року; стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.03.2020 року по день поновлення його на роботі та моральну шкоду в розмірі 50\~000 грн. В обґрунтування позову посилається на те, що 16 березня 2020 року [PERSON] вручено копію наказу природного заповідника «МЕДОБОРИ» від 16.03.2020 № 22-К «Про звільнення [PERSON] » за підписом заступника директора [PERSON] , з якого вбачається, що позивача звільнено з 16.03.2020 згідно п.7 ст. 40 КЗпП України. Підставою звільнення зазначено протокол №2 засідання первинної профспілкової організації профспілкового комітету про розгляд питання щодо порушень службових обов`язків майстра лісу Городницького лісництва [PERSON] від 04.02.2020; Листок непрацездатності серія АДШ № 205984 від 05.02.2020; Листок непрацездатності серія АДШ № 328687 від 28.02.2020; Листок-непрацездатності [PERSON] серія [NUMBER] від 11.03.2020. Вважає звільнення незаконним, оскільки в наказі про звільнення не зазначено причин даного звільнення (обставин, конкретних фактів, дати, суті та ознак конкретного дисциплінарного проступку). Також зазначає, що [PERSON] за весь час перебування у трудових відносинах із відповідачем (30 років) жодного разу не появлявся (не перебував) на роботі в нетверезому стані, чи то стані наркотичного або токсичного сп`яніння. Крім того, вказує на те, що підставою звільнення зазначено Протокол №2,\~засідання первинної\~профспілкової організації\~профспілкового комітету\~про розгляд\~питання,\~щодо порушень\~службових обов`язків\~майстра лісу\~Городницького лісництва\~ [PERSON] \~від 04.02.2020\~року в\~той час\~як протокол №2 датований 04.02.2020 року, а звільнення [PERSON] відбулося 16.03.2020 року. На засіданні первинної профспілкової організації 13.03.2020 року було прийнято рішення (одноголосно) про скасування всіх попередніх рішень первинної профспілкової організації щодо працівника [PERSON] , що свідчить про те, що розірвання трудового договору було проведено без згоди первинної профспілкової організації, членом якої є [PERSON] всупереч ст. 43 КЗпП України. Посилається також на те, що позивач з 13.11. 2015 року і по даний час є депутатом сьомого скликання Личковецької сільської ради Гусятинського району Тернопільської області, про відповідач не повідомив (не попередив) Личковецьку сільську раду Гусятинського району Тернопільської області про звільнення з роботи [PERSON] , депутата Личковецької сільської ради Гусятинського району Тернопільської області. Всупереч Правилам внутрішнього трудового розпорядку для працівників Природного заповідника «МЕДОБОРИ», обговорених та затверджених на зборах трудового колективу заповідника протокол №1 від 24.02.1997р., дисциплінарне стягнення (звільнення) щодо [PERSON] застосовано заступником директора ПЗ «МЕДОБОРИ» [PERSON] . Згідно відомостей із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на 16.03.2020 року, тимчасово виконуючим обов`язки керівника був [PERSON] , тому вважає, що [PERSON] не мала повноважень щодо прийняття та звільнення з роботи працівників ПЗ «МЕДОБОРИ» та застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення (звільнення), не зажадала від останнього письмових пояснень та не повідомила його про причину звільнення з роботи. Оскільки 04 лютого 2020 року природнім заповідником «МЕДОБОРИ» вже видавався щодо працівника [PERSON] наказ № 10-К «Про звільнення [PERSON] ; [PERSON] » про звільнення на підставі п. 7 ст. 40 КЗпП України, проте, 17 лютого 2020 року даний наказ про звільнення був скасований самим же роботодавцем Наказом № 12-К «Про скасування наказу про звільнення [PERSON] , [PERSON] », копію якого вручено [PERSON] 13.03.2020 року через його представника - адвоката Башуцького І.Я.). Вважає, що скасувавши попередній наказ про звільнення, ПЗ «МЕДОБОРИ» тим самим підтвердив (визнав) незаконність застосування ним щодо [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП України, проте, в подальшому, а саме 16 березня 2020 року, ПЗ «МЕДОБОРИ» повторно застосував щодо [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП України. Просить стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.03.2020 року по день поновлення на роботі та стягнути моральну шкоду у розмірі 50\~000 грн. Моральну шкоду обгрунтовує тим, що незаконне звільнення завдало та завдає йому моральних страждань та душевних переживань, негативно вплинуло на його ділову репутацію, поставило під сумнів його честь і гідність, як людини та як працівника; очорнило та принизило його серед близьких та знайомих; викликало недовіру та підірвало його авторитет як в очах колег, так і в очах сусідів та знайомих; вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя; вимагало від нього зусиль та часу для захисту та відновлення порушених діями відповідача його прав та інтересів в суді. В судовому засіданні представник позивача адвокат Башуцький І.Я. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Додатково пояснив, що час вимушеного прогулу за період з часу звільнення та станом на 01 жовтня складає 137 днів. З врахуванням розміру середньоденної заробітної плати позивача, який складає 358, 47 грн., просить стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі\~49110,\~39\~гривень та понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 12\~000,00 грн. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, відзиву на позов не подавали. Суд, заслухавши доводи представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~За загальним правилом статей\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою\~статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно з п. 4 ч. 1\~ст. 36 КЗпП України\~підставами припинення\~трудового договору\~є розірвання\~трудового договору\~з ініціативи\~працівника (статті\~38,\~39),\~з ініціативи\~власника або\~уповноваженого ним\~органу (статті\~40,\~41)\~або на\~вимогу профспілкового,\~чи іншого\~уповноваженого на\~представництво трудовим\~колективом органу\~(стаття\~45). Згідно з п.7 ч.1\~ст.40 КЗпП України\~трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.25 своєї\~постанови від 06.11.1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~Вирішуючи позови\~\~поновлення\~\~на\~\~роботі\~\~осіб,\~\~трудовий договір з якими розірвано за п.7\~ст.40 КЗпП, суди повинні мати\~\~на увазі, що з цих підстав можуть бути звільнені з роботи\~\~працівники за появу на роботі у нетверезому стані, у стані\~\~наркотичного\~\~або токсичного сп`яніння в будь-який час робочого дня, незалежно\~\~від того, чи були вони відсторонеі від роботи чи\~продовжували виконувати\~\~трудові\~\~обов`язки.\~\~Для\~\~працівника\~\~з\~\~ ненормованим робочим днем час знаходження на\~\~роботі\~\~понад\~\~встановлену\~\~його загальну тривалість вважається робочим. Нетверезий стан\~\~ працівника\~\~ або\~\~ наркотичне\~\~чи\~\~токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним\~\~висновком,\~\~так\~\~і іншими видами\~\~доказів,\~\~яким суд має дати відповідну оцінку. Згідно\~\~роз`яснень п.22\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом для звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст. 40, п.1 ст.41, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,\~149 КЗпП\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи не застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступень тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок і попередня робота працівника. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.1\~ст.43 КЗпП України\~розірвання трудового договору з підстав, передбачених п.п. 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2 - 5, 7 ст.\~40,\~\~п.п. 2,3 ст.\~41\~цього\~Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника) первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, крім випадків, коли розірвання трудового договору із зазначених підстав здійснюється з прокурором, поліцейським і працівником Національної поліції, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України чи органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до\~ст. 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівників від роботи у зв`язку з тимчасовою працездатністю або перебування його у відпустці. Частиною 2 вказаної\~статті цього Кодексу\~встановлено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення, й правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~При цьому, згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15, при доведеності порушення працівником трудової дисципліни, не відібрання у нього письмових пояснень з приводу його відсутності на роботі не може бути підставою для визнання наказу про звільнення незаконним. Тобто, невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Аналіз вказаних норм трудового права дає підстави для висновку, що дисциплінарні стягнення застосовуються у разі порушення саме трудової дисципліни, причому характер цього порушення визначає вид дисциплінарного стягнення. Адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного дисциплінарного проступку, які мають бути належним чином зафіксовані, роз`яснити ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, врахувати обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. При цьому, право обрання виду дисциплінарного стягнення є прерогативою адміністрації роботодавця. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч.1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У справах, у яких оспорюється законність звільнення, саме відповідач повинен довести, що звільнення відбулося без порушення законодавства про працю. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст.89 ЦПК України). Судом встановлено, що наказом т.в.о. директора природного заповідника «МЕДОБОРИ» О.Ходинь №10-К від 04.02.2020 року, [PERSON] , майстра лісу Городницького лісництва природного заповідника «МЕДОБОРИ» звільнено з 10.02.2020 року, на підставі п.7 ст.40 КЗпП України (а.с.8). Згідно копії наказу т.в.о. директора природного заповідника «МЕДОБОРИ» О.Ходинь №12-К від 17.02.2020 року, у зв`язку з хворобою [PERSON] та [PERSON] майстрів лісу Городницького лісництва скасовано наказ «Про звільнення [PERSON] , [PERSON] » від 04.02.2020 року №10-К, як такий, що не набрав чинності, у зв`язку з хворобою з 05.02.2020 року по 14.02.2020 року. Підстава листок непрацездатності [PERSON] серія [NUMBER] , листок непрацездатності [PERSON] серія АДШ №205983 (а.с.9). Наказом заступника директора природного заповідника «МЕДОБОРИ» Галини Оліяр №22-К від 16.03.2020 року, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю на день звільнення на підставі ст.40 п.7 КЗпП [PERSON] , майстра лісу Городницького лісництва природного заповідника «МЕДОБОРИ» звільнено з 16.03.2020 року, згідно п.7 ст.40 КЗпП України. Із наказу видно, що підставою були протокол №2 засідання первинної профспілкової організації профспілкового комітету про розгляд питання, щодо порушень службових обов`язків майстра лісу Городницького лісництва [PERSON] від 04.02.2020; Листок непрацездатності серія АДШ № 205984 від 05.02.2020; Листок непрацездатності серія АДШ № 328687 від 28.02.2020; Листок-непрацездатності [PERSON] серія [NUMBER] від 11.03.2020 (а.с.12) \~ \~ \~ \~ Згідно вимог \~ч. 8 ст. 43 КЗпП України власник або уповноважений ним орган має право розірвати трудовий договір не пізніш як через місяць з дня одержання згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника). Беручи до уваги те, що протокол №2 засідання первинної профспілкової організації профспілкового комітету про розгляд питання, щодо порушень службових обов`язків майстра лісу Городницького лісництва [PERSON] датовано 04.02.2020 року, а звільнення [PERSON] мало місце 16.03.2020 року, то вбачається, що з дня одержання згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) минули встановлені ч. 8 ст. 43 КЗпП України строки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Згідно з положеннями статті 5-1 КЗпП, держава гарантує працездатним громадянам, правовий захист від незаконного звільнення. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного суду України від 21 травня 2014 року у справі № 6-33цс 14 зроблено висновок, згідно якого «під незаконним звільненням слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, установленого законом». \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Жодних доказів на підтвердження появи [PERSON] на роботі в нетверезому стані, чи у стані наркотичного або у стані токсичного сп`яніння, матеріали справи не містять. Таким чином,\~звільнення позивача\~на підставі\~п.7\~ст.40\~КЗпП України\~суд визнає\~незаконним,\~оскільки відповідачем\~не доведено,\~що мала\~місце поява [PERSON] на роботі в нетверезому стані, чи у стані наркотичного або у стані токсичного сп`яніння. Крім того, матеріали справи не містять відомостей щодо дати вчиненого дисциплінарного проступку позивачем, за яке його звільнено. \~ \~ \~ \~ Крім того, судом встановлено що відповідачем не дотримано процедуру звільнення позивача, установлену законом. Доказів щодо наявності попередньої згоди профспілкової організації на звільнення позивача відповідно до вимог ст.43 КЗпП України та пропозиції надати відповідні письмові\~пояснення згідно положень ст.149 КЗпП України, суду відповідачем не надано. Позивача було запрошено головою профспілкового комітету Природного заповідника «МЕДОБОРИ» на збори 13.03.2020 року(а.с.11) та на яких відповідно до Протоколу №7 засідання первинної профспілкової організації профспілкового комітету працівників лісового господарства України природного заповідника Медобори від 13.03.2020 р., повторно розглядалось питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності майстра лісу Городницького лісництва природного заповідника "Медобори" [PERSON] згідно ст.40 п. 4 КЗпП України та вирішено відповідно до наданих листів непрацездатності та за результатами відкритого голосування скасувати акти та рапорти оскільки [PERSON] продовжує хворіти(а.с.39). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ В даному\~випадку, суд прийшов до висновку, що мало місце порушення відповідачем трудового законодавства при звільненні 16 березня 2020 року позивача з посади майстра лісу Городницького лісництва за п.7 ч.1 ст.40 КзПП України, тому наказ Природного заповідника «Медобори» №22-К від 16.03.2020 року «Про звільнення [PERSON] » слід визнати незаконним та скасувати, а [PERSON] поновити на роботі. Окрім того,\~з матеріалів\~справи випливає,\~що з\~13\~листопада 2015\~року [PERSON] \~являється \~депутатом Личковецької\~сільської ради\~Гусятинського району\~Тернопільської області,\~що підтверджується\~витягом з рішення №1\~першої сесії\~сьомого скликання Личковецької сільської ради Гусятинського району Тернопільської області від 13.11.2015 року «Про результати голосування та підсумки виборів Личковецького сільського голови та депутатів Личковецької сільської ради(а.с.14). \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.3 ст. 33 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради може бути звільнений з роботи з ініціативи власника або уповноваженого ним органу від займаної посади, виключений з навчального закладу за умови його попередження в порядку, встановленому законом. Про таке попередження відповідний власник або уповноважений ним орган письмово повідомляє не менш ніж за 15 днів відповідну місцеву раду. Як зазначає представник позивача та підтверджується інформацією з Личковецької сільської ради Гусятинського району Тернопільської області від 23.03.2020 №250, попередження чи письмового повідомлення про звільнення депутата Личковецької сільської ради [PERSON] з роботи з ініціативи власника або уповноваженого ним органу від Природного заповідника «МЕДОБОРИ» не надходило (а.с.13). \~ \~ \~ \~Статтею 235 КЗпП України\~передбачено,\~що при\~винесенні рішення\~про поновлення\~на роботі\~орган,\~який розглядає\~трудовий спір,\~одночасно приймає\~рішення про\~виплату працівникові\~середнього заробітку\~за час\~вимушеного прогулу\~або різниці\~в заробітку\~за час\~виконання нижчеоплачуваної\~роботи,\~але не\~більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~Середній заробіток працівника визначається відповідно до\~ст. 27 Закону України «Про оплату праці»\~за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100\~(далі - Порядок). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З урахуванням цих норм, зокрема абз. 3 п. 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як вбачається із довідки про доходи [PERSON] (а.с.40) за два останні місяці роботи, що передували звільненню, він отримав наступну заробітну плату: січень 2020 року 7772, 40 грн.; лютий 2020 року 472, 30 грн. Середньоденна заробітна плата [PERSON] складає 358, 47 грн. (сума заробітної плати за січень 2020 року та лютий 2020 року : 23 (кількість робочих днів)=358, 47 грн. \~ \~ \~ \~Час вимушеного прогулу становить: у березні 2020 року робочі дні 17, 18, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 27, 30, 31, всього 11 робочих днів; у квітні 2020 року робочі дні 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 30, всього 21 робочих днів; у травні 2020 року робочі дні 4, 5, 6, 7, 8, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, всього 19 робочих днів; у червні 2020 року робочі дні 1, 2, 3, 4, 5, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23, 24, 25, 26, 30, всього 20 робочих днів; у липні 2020 року робочі дні 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 30, 31, всього 23 робочих днів; у серпні 2020 року робочі дні 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 25, 26, 27, 28, 31, всього 20 робочих днів; у вересні 2020 року робочі дні 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 22, 23, 24, 25, 28, 29, 30, всього 22 робочих днів; у жовтні 2020 року робочих дні по день ухвалення рішення судом - 01, всього 1 робочий день. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Усього робочих днів за період часу з 17 березня 2020 року (початок вимушеного прогулу) по 01 жовтня 2020 року (день ухвалення рішення судом) - 137 днів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За наведених вище обставин, беручи до уваги встановлені законодавством гарантії нарахування, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню виплата середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 49 110, 39 грн. (137 робочих днів х 358, 47 грн.) \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Щодо заявленої [PERSON] вимоги про стягнення моральної шкоди, судом встановлено наступне. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Моральна шкода відшкодовується незалежно від матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Виходячи з положення\~статті 23 ЦК України, при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди суду необхідно встановити характер завданої моральної шкоди, глибину і тривалість моральних та фізичних страждань потерпілого, настання негативних змін у його житті, можливість відновлення стану, який мав потерпілий до нещасного випадку чи професійного захворювання. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року №4\~(далі по тексту - Постанова Пленуму), розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховуються характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Статтею 237-1 КЗпП України\~встановлено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Водночас, п. 13 Постанови Пленуму встановлено, що за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач обгрунтовує позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди тим, що незаконним звільненням йому завдано моральних страждань та душевних переживань, це негативно вплинуло на його ділову репутацію, поставило під сумнів його честь і гідність, як людини та як працівника; очорнило та принизило його серед близьких та знайомих; викликало недовіру та підірвало його авторитет як в очах колег, так і в очах сусідів та знайомих; вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя, вимагало від нього зусиль та часу для захисту та відновлення порушених діями відповідача його прав та інтересів в суді. \~ \~ \~ \~Таким чином, оцінивши докази в їх сукупності, при визначенні суми моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, суд враховує характер та тривалість страждань [PERSON] у зв`язку з незаконним звільненням, та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості вважає, що з відповідача в користь позивача слід стягнути 3000,00 грн. грошового відшкодування моральної шкоди, а в задоволенні решти позову в цій частині відмовити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] \~ адвокат Башуцький І.Я. в позовній заяві просив стягнути з відповідача в користь позивача судові витрати, які в судовому засіданні уточнив та просить стягнути з відповідача в користь позивача понесені останнім витрати на правничу допомогу Адвокатського об`єднання «Сила права» в розмірі 12000 гривень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підтвердження\~понесених витрат\~на правничу\~допомогу надано\~суду договір\~про надання\~правничої (правової)\~допомоги від\~17.03.2020\~року,\~укладений між\~Адвокатським об`єднанням\~«Сила права»\~та [PERSON] , додаток №1 до договору про надання правничої (правової) допомоги від 17.03.2020 року (а.с.16-18), ордер серії ВО № 1004061 від 23.03.2020 року (а.с.15), виписку за рахунками за 05.05.2020 року на суму 4\~500,00 грн.(а.с.44), Акт №1 від 05.06.2020 року обсягу наданої правової допомоги до Договору про надання правової (правничої) допомоги від 17.03.2020 року (а.с.45) та виписку за рахунками за 26.08.2020 року на суму 7\~500,00 грн. (а.с.74) \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1-3\~ст.137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За таких обставин, вимога про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 12\~000,00 гривень з відповідача на користь позивача підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Крім того, в силу\~статті 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення в частині поновлення на роботі незаконно звільненого працівника та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми платежу, не більше ніж за один місяць. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: partial