Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-20 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася в суд з даним позовом в якому просить ухвалити рішення яким: - встановити факт постійного її проживання з [PERSON] , яка [INFO] померла; - визначити додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті [PERSON] .. Позов обгрунтовує тим що, [INFO] , в смт. Чечельник, Чечельницького району Вінницької області, у віці 81 рік, померла мати позивачки [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне майно. Позивачка, будучи єдиною спадкоємицею за законом на майно померлої, маючи на меті отримати свідоцтво про право на спадщину звернулася до приватного нотаріуса. Проте їй було відмовлено у видачі вищевказаного свідоцтва, оскільки остання пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Причиною вказаного пропуску, позивачка вказує, що в період смерті її мами, в неї був хворий чоловік, за яким вона доглядала. Вищевказані обставини стали причиною звернення позивачки до суду, за захистом свого порушеного права. Дана позовна заява надійшла до суду 24.12.2021 року та відповідно до автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Хмель Р.В.. Ухвалою суду від 28.12.2020 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 15.03.2021 року, в якості відповідача залучено Бершадську міську раду Гайсинського району Вінницької області. Позивачка, в судове засідання не з`явилася, проте від її представника за дорученням, надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги в частині визначення додаткового строку підтримала, в частині встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем, просила залишити без розгляду. Представник відповідача, міський голова Драган В., в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог, справу просив слухати у його відсутність. Ч. 3 ст. 200 ЦПК України визначає, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Так, судом встановлено, що [INFO] , у віці 81 рік, в смт. Чечельник, Чечельницького району Вінницької області, померла [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконкомом Поташнянської сільської ради Бершадського району Вінницької області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивачка, [PERSON] , являється спадкоємцем першої черги за коном на майно померлої, що підтверджується довідкою №891, виданою виконкомом Поташнянської сільської ради Бершадського району Вінницької області. Інших спадкоємців на майно померлої немає. Маючи на меті належним чином реалізувати своє спадкове право та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, позивачка звернулася до приватного нотаріуса, з відповідною заявою, проте постановою від 22.05.2020 року за вих. №130/02-31, їй було відмовлено у видачі вищевказаного свідоцтва, оскільки вона належним чином не прийняла спадщину та пропустила строк для прийняття спадщини. Причиною пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, позивачка вказує те, що в період коли померла її мати, вона доглядала за своїм хворим чоловіком, [PERSON] , який [INFO] помер, що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області. Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. В п. 24 Постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини вказані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання зави про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Як вбачається з матеріалів справи, на сьогоднішній день у позивачки відсутній інший спосіб реалізувати своє право на спадщину крім судового, а тому причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном закріпленим у Протоколі № 1 та приходить до висновку про задоволення позову в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Щодо клопотання позивачки про залишення позовної вимоги про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини без розгляду, суд зазначає наступне. Ст. 13 ЦПК України передбачає право позивача на власний розсуд розпоряджатись своїми правами щодо предмета спору, у зв`язку з чим виключно позивачу належить право вибору характеру своїх процесуальних дій: залишити позов без розгляду, чи закінчити судовий розгляд справи. Оскільки позивач, користуючись своїм правом на ініціювання залишення позовної вимоги без розгляду, просить залишити її без розгляду, що не суперечить чинному законодавству, суд приходить до висновку, що позовну вимогу про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини слід залишити без розгляду.

Outcome: partial