Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

Позивач АТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд із позовною заявою до відповідачки [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 21 780,55 грн. та судового збору в розмірі 2102,00 грн. Мотивуючи свою заяву тим, що відповідно до Заяви б/н від 26.01.2017 року [PERSON] отримала кредит в розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідачка свої зобов`язання за кредитним договором не виконала, у зв`язку із чим станом на 22.01.2020 року має заборгованість в розмірі 21 780,55 гривень, яку позивач і просить стягнути з відповідача в судовому порядку, а також відшкодувати судові витрати по справі. Відповідно до ч. 2-6 ст.\~19\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку з викликом сторін. Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 квітня 2020 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Представник позивача до суду не прибув, в матеріалах справи міститься письмове клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити, проти проведення заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи вважається повідомленою належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позовну заяву не подала, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від неї не надходило. Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи вказані факти, згоду представника позивача, що викладена у її письмовому клопотанні, суд вважає за можливе відповідно до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст.\~247\~ч.\~2\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Відповідно до ст. 526 ЦК України- зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно статті 1054 ЦК України- за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити відсотки. За змістом статті 1056-1 ЦК\~України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Судом встановлено, що 26 січня 2017 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] був укладений договір згідно з умовами якого остання отримала грошові кошти у розмірі 5 000 грн., шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку, отримавши платіжну картку та персональний ідентифікаційний номер для авторизації (а.с.11-12). Згідно з наданим позивачем АТ КБ «Приватбанк» розрахунком, заборгованість відповідачки за вказаним кредитним договором станом на 22.01.2020 року складає 21 780,55 гривень, яка складається з заборгованості за тілом кредиту у сумі 14 135,54 гривні, заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України- 2 697,65 гривень; нарахована пеня- 3 434, 00 гривень, а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф ( фіксована частина)- 500 гривень та штраф ( процентна складова) - 1 013,36 гривень ( а.с.7 -10). Витягом з Тарифів обслуговування кредитних карт та витягом з Умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк», що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, у тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування, а також містяться додаткові положення та інші умови. Разом з тим, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з доданими банком до позовної заяви Витягом з Тарифів та Умовами та правилами надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк» ознайомився та погодився відповідач, підписуючи анкету-заяву від 26 січня 2017 року про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк», що саме зазначені документи містили умови щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, неустойки (пені, штрафів), комісії, і саме у тих розмірах, які застосовані банком у наданому ним розрахунку заборгованості. За відсутності підтверджень щодо конкретно запропонованих відповідачу Умов та правила банківських послуг у\~ПАТ КБ "Приватбанк", надані банком Витяг з Тарифів та Умови та правила надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк» не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua), неодноразово змінювалися ПАТ КБ «ПриватБанк». Витяг з Тарифів обслуговування кредитної картки «Універсальна» та Умови та правила надання банківських послуг ПАТ КБ «ПриватБанк» не містять її підпису, а тому їх не можна розцінювати, як складову кредитного договору, укладеного між сторонами 26 січня 2017 року шляхом підписання анкети-заяви. Зазначене узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 03 липня 2019 року у справі №342/180/17 (провадження №14-131цс19). В цій же постанові Велика Палата Верховного Суду вказала, що за відсутності належних та допустимих доказів погодження умов договору, АТ «КБ «Приватбанк» має право вимагати захисту своїх прав шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. З урахуванням зазначеної позиції Великої Палати Верховного Суду АТ КБ «Приватбанк» має право виключно на повернення сум фактично отриманих коштів. Отже вимоги про стягнення пені та штрафу не підлягають до задоволення. Відповідно до\~ст.625\~ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.\~Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Слід зазначити згадана Анкета-заява не містить відомостей про строк дії кредитного договору, процентна ставка не зазначена. Відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів). Оскільки обґрунтування наявності обставин повинно здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що відповідає встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом, тоді як\~підписана відповідачеманкета-заява не визначає порядку нарахування процентів та комісії, пені та штрафів, а також не конкретизує сум кредиту, до яких вони застосовуються, суд не вбачає правових підстав для стягнення на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості, комісії, пені та штрафів. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в розмірі 14135,54 грн. в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України\~за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що позивач вправі вимагати від боржника виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, у даному випадку непогашеної заборгованості за тілом кредиту та заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України. На підставі наведеного, виходячи із принципів об`єктивності, реальності і справедливості, суд вважає за необхідне стягненню з відповідача на користь позивача суми заборгованості за кредитним договором в розмірі 16 833 грн. 19 коп., яка складається із: заборгованість за тілом кредиту - 14 135,54 гривень, заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України- 2 697,65 гривень. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути суму понесених ним судових витрату розмірі частки задоволених позовних вимог, що становить (2102,00 грн. (судовий збір сплачений за подання позовної заяви) х 77,29% (задоволені позовні вимоги у відсотковому співвідношенні) = 1624 грн. 64 коп.).

Outcome: partial