Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-08 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття квартири. Обґрунтовує позов тим, що є власницею квартири [ADDRESS]. 21 травня 2017 року у квартирі [ADDRESS], яка належить на праві власності відповідачу, відбувся витік води з системи опалення через тріснутий ? шаровий кран, що призвело до затоплення квартири позивача та завдання матеріальних збитків. Просить стягнути з відповідача вартість відновлювального ремонту, яка визначена експертним шляхом в розмірі 29515 грн., вартість ремонтних робіт для відновлення дверного блоку в розмірі 11281 грн. Крім цього, залиттям квартири їй заподіяно моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватися ним, порушенням звичного способу життя. Вважає, що оскільки у залитті квартири є вина відповідача, тому просить стягнути на її користь заподіяну моральну шкоду, яку оцінює в розмірі 15 000 грн., а також стягнути витрати, понесені за проведення експертного експертизи і дослідження в розмірі 6 292 грн., за професійну правничу допомогу в розмірі 7300 грн., сплачений судовий збір в розмірі 1729,60 грн. Ухвалою від 21 липня 2017 року відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду. \~\~\~ \~ \~ \~ \~Ухвалою від 9 серпня 2017 року призначено по справі оціночно-будівельну експертизу, провадження зупинено. \~ \~ \~ \~23.02.2018 проведено повторний автоматизований розподіл справи, для розгляду справи визначено суддю Горбань О.Ю. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Ухвалою від 11 липня 2018 року провадження поновлено, призначено справу до розгляду. Відповідач позов не визнала, надала відзив, суть якого зводиться до наступного. Так, згідно з договором, укладеним між нею та ДП «Інтергал-Буд» ТзОВ «Фірма «Інтергал», у належній їй квартирі виконувались загально-будівельні роботи з встановлення індивідуального теплопостачання з газовим котлом та батареями, а тому вона не повинна нести відповідальність за залиття. Стверджує, що висновки експертів є неналежними та недопустимими; у звязку із невизнанням вимог не підлягають до задоволення моральна шкода та судові витрати, зокрема витрати на професійну допомогу, які є необґрунтованими. Від представника позивача [PERSON] 8 жовтня 2018 року надійшла відповідь на відзив, в якій з викладеними у відзиві висновками відповідача не погоджується. Вважає, що відповідачем не наведено доказів, які б спростовували висновки експертиз, що доповнюють один одного. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позов підтримала. Ствердила, що відповідач була присутня при складенні акта про залиття, зауважень до якого в неї не було. Висновки експертиз доповнюють одне одного. Відповідач та її представник [PERSON] у судовому засіданні проти позову заперечили, вважають, що ремонтні роботи здійснювала фірма «Інтергал-Буд», яка повинна нести відповідальність за залиття. Відповідач пояснила, що підписувала акт залиття, перебуваючи в шоковому стані, а висновками експертиз не встановлено причину залиття. Завили клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу. Згідно із п.9 ч.1 Розділу\~ХІІІ\~Перехідних положень\~ЦПК України із змінами, внесеними відповідно до зазначеного\~Закону, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. З урахуванням, що внесені зміни до\~ЦПК України\~набрали чинності 15 грудня 2017 року, а тому дану справу слід розглядати за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши наявні матеріали, суд приходить до наступного висновку. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності серії С-05541 від 5 грудня 2012 року. Відповідачу на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєктів нерухомого майна від 17 липня 2017 року). З акта Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «ГОСПОДАР 2009» від 22 травня 2017 року вбачається, що мало місце залиття квартири [ADDRESS] з розташованої вище квартири № 26 з причини витікання води з системи опалення - тріснутого ? шаров ого крану на котлі опалення. Вказаний акт підписано відповідачем, зауважень з приводу його складення та правильності відображення фактичних обставин не висловлювала. Як роз'яснено у п.2\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України "Про\~практику розгляду\~судами цивільних\~справ за\~позовами про\~відшкодування шкоди"\~№ 6\~від 27\~березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. За змістом\~ст.22 ЦК України\~особа, якій завдано майнову шкоду у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування. Шкодою є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Майнова шкода відшкодовується у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Умовами для покладення на особу обов`язку відшкодувати шкоду є: протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи; шкода як наслідок такої протиправної поведінки; причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~З висновку судової будівельно-технічної експертизи № 4285 від 27 червня 2018 року, висновку судової будівельно-технічної експертизи № 40 від 12 вересня 2018 року, вартість ремонтних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, завданих внаслідок залиття квартири, становить 29\~515,00 грн. та 11\~218 грн. відповідно, а всього 40\~796 грн. \~ \~ \~ \~Вказані висновки відповідають вимогам ст.102 ЦПК України, проведені у відповідності до вимог ст.ст.103, 104, 106, 108 ЦПК України та Закону України «Про судову експертизу». Доказів неправильності чи неповноти суду не надано. Згідно із ч.1\~ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Підставами відповідальності за завдану шкоду є протиправність дій, завдання шкоди, причинний зв'язок між шкодою та протиправними діями, наявність вини. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 40\~796 грн., визначеному експертним шляхом, є підставною та підлягає до задоволення. При цьому також враховується, що у відповідності до ст.322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику. Договір відповідача з ДП «Інтергал-Буд» ТзОВ «Фірма «Інтергал» за № 321/В3 від 20 жовтня 2011 року щодо проведення будівельних робіт не є підставою для звільнення відповідача від відповідальності за відшкодування шкоди внаслідок залиття. Що стосується вимог в частині відшкодування моральної шкоди. Відповідно до\~ст.23 ЦК України\~моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Згідно зі\~ст.1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Оцінюючи вимоги про відшкодування моральної шкоди суд виходить з того, що відповідно до роз'яснень, даних у п. 9\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №\~4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення). Зокрема враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, ступінь зниження престижу, ділової репутації. На думку суду, заподіяння відповідачем матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, безперечно призвело до порушення звичного способу життя позивача, заподіянню незручностей у побутовому житті та моральних страждань, позивач перенесла стрес, душевно страждала, змушена тривалий час відстоювати свої права у судовому порядку, витрачати свій час, вимушено змінився її ритм життя. Наведене вимагало від позивача прикладати додаткових зусиль, що також призводило до страждань. З врахуванням наведеного, а також того, що вина відповідача у заподіянні шкоди позивачу судом встановлена, оскільки саме з вини [PERSON] заподіяно матеріальні збитки позивачу, а тому суд приходить до переконання, що з відповідача слід стягнути моральну шкоду. Разом з тим, виходячи із засад розумності та справедливості, суд переконаний, що заявлений позивачем розмір моральної шкоди підлягає зменшенню з 15 000 грн. до 500 грн., саме такий розмір є розумною справедливою компенсацією душевних страждань позивача, спричинених внаслідок залиття нежитлових приміщень, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, а тому позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди слід задоволити частково. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Щодо розподілу судових витрат в порядку ст.141 ЦПК УКраїни, суд зазначає наступне. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи (витрати на професійну правничу допомогу та пов'язані з із залученням експертів та проведенням експертизи). \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Як вбачається із матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір, понесено витрати із залученням експертів та проведенням експерти. Тому до стягнення підлягають витрати за проведення експертиз в розмріі 6292 грн., витрати, пов'язані з оплатою судового збору в розмірі 1409, 60 грн. Крім того, враховуючи складність справи та виконаних адвокатом робіт і послуг, що стосуються підготовки позову та розгляду справи в суді, час, витрачений адвокатом на надання послуг та обсяг таких послуг, а також ціну позову, значення справи для позивача, суд приходить до висновку, що витрати на професійну правничу допомогу підлягають до задоволення у розмірі 3252 грн.. Такий розмір є співмірними з наведеними обставинами. На підставі ст.ст.22,\~1166,\~1167\~ЦК України та

Outcome: partial