Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом та, уточнивши вимоги (а.с. 153 - 155), просить суд стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок выдшкодування матеріальної шкоди 50\~756 грн та в рахунок відшкодування моральної шкоди 50\~000 грн, а також стягнути з відповідача документально підтверджені судові витрати. В обґрунтування предявлених уточнених позовних вимог позивач вказав, що позивач зі своєю сім'єю: дружиною та двома донечками дошкільного віку, одна з яких страждає на хронічне захворювання «Бронхіальна астма. Персистуючий перебіг» проживає у трикімнатній квартирі [ADDRESS], яка розташована на другому поверсі пятиповерхового житлового будинку, і належить позивачу на правах приватної власності. Відповідач [PERSON] проживає на пятому поверсі цього ж під'їзду, у квартирі під №13, розташованій вище за стояком над квартирою позивача. В ніч з 09 на 10 травня 2015 року близько 3-і години ночі сталось затоплення їх помешкання, дружина зателефонувала до аварійної служби, працівники якої терміново з'явились за викликом та близько 04 години ночі повністю перекрили воду на будинок до з'ясування обставин. О 04.15 годині приїхали сусіди з квартири № 7, разом із ними позивач зайшов до їхньої оселі та побачив, що зі стелі їх квартири також ллється вода, разом із сусідами та працівниками аварійної служби вони почали з'ясовувати причину затоплення квартир звернувшись до квартир № 8, 11, 12. На галас в під'їзді вийшов сусід з квартири № 13, який всім повідомив, що затоплення сталося з його вини, внаслідок порушення герметичності водопровідної шланги до водопровідного крану у ванній кімнаті, внаслідок чого тривалий час з труби діаметром 15 мм збігала питна вода. Також, він повідомив, що аварійну ситуацію він усунув, воду з підлоги своєї квартири зібрав. Внаслідок затоплення квартири позивача пошкоджено стелі, стіни та підлогу в кухні, коридорі, спальній кімнаті, ванній кімнаті та санвузлі. А також знищено розташовані у цих приміщеннях меблі, паласи та телефон, що був підключений до електромережі для підзарядки у кухні. Це підтверджується актом комісії житлово- експлуатаційної організації. Через просякнення та накопичення води у оздобленні та меблях жити у квартирі стало неможливо. Зважаючи на сирість та те, що пошкоджена електропроводка бє струмом, приміщення потребує невідкладного поточного ремонту. Згідно з висновком експерта № 12 від 17.03.2016 р, вартість будівельних робіт складає 29502 грн, а шкода завдана іншому майну позивача, відповідно до висновку експерта № 12/16-2 від 15.03.2016 р. складає 21 254 грн. Зафіксувавши факт затоплення та попередньо визначивши суму коштів, необхідних лише для відновлення санітарно безпечного стану квартири, позивач звернув увагу відповідача на необхідність відшкодувати завдану ним шкоду, але отримав відмову й погрози. Відповідач [PERSON] добровільно відшкодувати завдану йому шкоду відмовився. Це підкосило позивача та негативно відбилося на стані його здоров я. Він є інвалідом третьої групи, утримує дитину-астматика, яка потребує тепер додаткових зусиль перш за все в умовах проживання, у зв'язку з тим, що належний санітарний стан квартири позивача, який викликаний її затопленням, підвищена вологість, а також постійний незникаючий запах вологого вапна та інших зіпсованих матеріалів, оздоблення квартири викликають загострення хвороби та погіршення стану його дитини. Все це позивача гнітить та завдає моральної шкоди, яка виражається у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичною способу життя, необхідності, докладання додаткових зусиль для його нормалізації, окрім того унеможливлює мій відпочинок після роботи вдома, внаслідок чого викликає прогресивне погіршення стану його здоровя. На підтвердження нанесення Відповідачем позивачу моральної шкоди суду надається довідка дільничого терапевта про різке погіршення здоровя позивача в період після залиття квартири. Між позивачем та адвокатом [PERSON] укладено договір про надання правової допомоги та додаткову угоду, гонорар адвоката за надання правової допомоги складає 3000 грн. Позивач уточнені позовні вимоги підтримав у повномі обсязі, просить позов задовольнити, посилаючись на обґрунтування, викладені у позовній заяві. На цей час, після проведння експертизи, проведено відновлювалі роботи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] уточнені позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні, вказав, що завданий позивачеві розмір матеріальної шкоди підтверджується наявними в матеріалах справи доказами; вважає доведеним факт затоплення квартири позивача з боку власника квартири № 13 відповідача [PERSON] В судовому засіданні відповідач та представник відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог, вважають їх необґрунтованими, оскільки вони не згодні із розміром матеріальної та моральної шкоди, яку позивач просить стягнути. Надавали суду письмові заперечення щодо позовних вимог, згідно яких посилаючись на незаконність вимог позивача, їх необґрунтованість та на наявність перешкод для відкриття провадження у справі, відповідач зазначає наступне. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»: «Спільне майно багатоквартирного будинку - ... сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення...», тому вимога позивача щодо відшкодування шкоди лише відповідачем - [PERSON], внаслідок затоплення, що сталося через несправність спільного сантехнічного обладнання(стоякового обладнання) - є незаконною, оскільки за спільне майно відповідають усі власники багатоквартирного будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, на яку посилається позивач в обґрунтування своїх вимог: «...шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.», а оскільки вини відповідача, яка б виражалася у протиправних діях чи бездіяльності, що потягла за собою настання наслідків у вигляді шкоди майну позивача немає, то і вимоги позивача про стягнення грошових коштів в рахунок відшкодування шкоди завданої внаслідок затоплення - є незаконними. До позовної заяви не було додано будь-яких доказів на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві, окрім акту про затоплення складеного з порушенням законодавства, що фактично робить цей акт недопустимим доказом відповідно до ст. 59 ЦПК України. Клопотання про взяття до уваги порушень при складанні вказаного акту про затоплення було надано суду раніше. Крім того у позовній заяві позивач вимагає стягнення моральної шкоди з відповідача у розмірі 50 000 гривень, що явно виходить за межі засад розумності, виваженості та справедливості, як того вимагає Постанова Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. «Про судову практику у справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди», оскільки така сума грошових коштів становить на час подання позову більш ніж 36 місячних прожиткових мінімумів в України і на таку суму грошових коштів одна людина відповідно до ЗУ «Про державний бюджет на 2016 рік» може прожити три роки, що явно не дорівнює стражданням від затоплення квартири. Однак на підтвердження свого характеру та обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат останній не надає суду жодних доказів, підтверджуючих наявність таких страждань, немайнових втрат, які настали в результаті дій чи бездіяльності відповідача. Оскільки такий обовязок прямо передбачений ч. З ст. 10 ЦПК України: «кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень». Тому вимога позивача про відшкодування моральної шкоди, яка жодним чином не доведена і, посилань на докази якої у позовній заяві немає, - є незаконною і не повинна підлягати задоволенню. Крім того, відповідач в судовому засідані не зхаперечував, що є власником помешкання [ADDRESS], з якого сталось затоплення квартири позивача. Однак вважає, що його провини в затопленні немає, оскільки затоплення сталось із-за поламки в стояку холодної води. Від стояка йде труба кутком, потім кран, потім лічільник, потім розводка труби. Також вважає, що матеріальні претензії позивача завищені, оскільки він пропонував позивачу усуниту шкоди своїими силами, склав кошторис, який був значно нижче, але позивач відмовився. Також відповідач зазначив, що у 2007 році вже було затоплення квартири позивача, шкода йому була відшкодована, а він знову ставить питання про відшодування тих же збитків. Тому вважає, що розмір заподіяної шкоди визначено невірно. Клопотань про призначення експертизи немає. Представник третьої особи ТОВ «Житлосервіс-КР» в судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином. Допитана в судових засіданнях 25 липня 2016 року, 05 вересня 2016 року в якості свідка [PERSON] пояснила суду, що позивач є її чоловіком, вночі з 09 на 10 травня 2017 року вона прокинулись від того, що текла вода, було затоплено кухню, коридор, ванну, туалет, вони подзвонили сусідам, викликали аварійну службу, зясувалось, що затоплення через порив шланг холодної води в квартирі відповідача, у них у квартирі було пошкоджено кухонний куточок, меблі, на стелі потьоки, сіли двері, вони зібрали 29 відер води, на обоях був конденсат, діти не можуть знаходитись у квартирі через вологість, в 2010 році вони зробили ремонт. Допитаний в судових засіданнях 25 липня 2016 року, 05 вересня 2016 року в якості свідка [PERSON] пояснив суду, що робив позивачеві ремонт близько 5-6 років назад, також в травні минулого року був в квартирі позивача, у квартирі були пошкодження від затоплення Ушкодження були в коридлорі, кухні, спальні, дитячій кімнаті, залі. Коли він проводив ремонтні роботи, то рівняв стіни гіпсокртоном. Перед проведенням першого ремонту, слідів затоплення не було. На цей час проводяться ремонті роботи, видно наслідки затоплення, затоплення відбулось гарячою водою, від потоку води потріскало кахель. Після того, як проводились перші ремонті реботи у позивача, кухоні меблі позиваче було замінено. Свідок [PERSON] в судовому засіданні 05 вересня 2016 року суду пояснила, що проживає у [INFO] та є сусідкою позивача та відповідача, вночі з 09 травня на 10 травня вони були на дачі, їм подзвонили сусіди знизу та сказали, що вони їх топлять, вони приїхала, відповідач повідомив, що у нього під умивальником лопнув шланг, шкоду відповідач їм відшкодував добровільно, були затоплені коридор, кухня, шкода складала близько 7000 грн, Свідок [PERSON] в судовому засіданні 27 жовтня 2016 року суду пояснила, що проживає по одному стояку з [PERSON] та Яковцем, в квартирі № 7. Квартира [PERSON] над його квартирою, а квартира Яковця - знизу. Років 8 потому з його квартири відбулось затоплення квартири позивача. Було затоплено кухня, туалет, частково коридор, пошкоджено кухорні меблі. Вони доьбровільно вішкодували шкоду позивачу в розмірі 1500 грн. Йому не відомо чі проводив позивач потім ремонт . Претензій по пошкодженим меблям не було. Цими питаннями займ алась його дружинав. Більше в квартирі позивача він не був. Свідок [PERSON] в судовому засіданні 27 жовтня 2016 року суду пояснив, що 9-10 травня 2015 року відповідач звернувся до нього з проханням усунути проблеми з водопостачанням. Коли він приїхав до помешкання відповідача, постачання води було перекрито. На кутку труби з центрального водопостачання холодної води була мікротріщіна . Від стояка йшла труба кутком, потім кран, потім подача на унітаз та рукомійник. Він замінив тріснуту деталь, потім пустили воду, течі вже не було. Лічільника обліку води не було. Експерт [PERSON] повідомив суду, що проводив у даній справі судово-товарознавчу експертизу від 15 березня 2016 року № 12/16-2, висновки якої він підтверджує. При надані висновку він керувався [PERSON] . В ухвалі суду було зазаначено кі предмети підлягають дослідженню. При визначені розміру збитків врахувався час експлатації, забруднення предметів. Були виявлені значні пошкодження, які виникли він запотлення, а не від експлатації. Стільниця мало ознаки зносу, але розбухання виникло від велдикої кількості води, що характерно для затоплення, а не її повсякденної експлуатації. Усі зауваження щодо пошкоджень при експлуатації мебелів та килиму були вказані відповідачем при огляді та враховані у висновку. Експерт [PERSON] повідомив суду, що проводив судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи від 17.03.2016 року № 12 та фото-таблиці до нього, свої висновки він підтримує. У висновку він вказав на відстань 60 км для вивозу будівельного сміття за нормативним показником. При надані висновку користувався [PERSON] про затоплення, в цьому акті вказано на технічні причини затоплення. Усі пошкодження, які враховувались, були характерні для залиття, інші пошкодження не враховувались. Деформація стін була по усій площі, тому заміні підлягає уся площа пошкоджених стін. Багет підлягає заміні, лише той, які має пошкодження, та який не можливо перефарбувати. При визначені майнової шкоди враховувався ізнос. Пошкодження кахеля характерні для хатоплення. На кухні не можливо усуниту шкоду шляхом підклєювання обоїв, так технологічно не правильно, оскільки відбулось відшарування декільких шарів оздоблення, потрібно замінюватисю усю площю. По хїарактеру ушкоджень видно, що обої відклеїлись в наслідок затоплення. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши усі матеріали справи, покази свідків, пояснення експертів, надавши оцінку доказам в їх сукупності, повно і всебічно з'ясувавши обставини справи, дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником трикімнатної квартири № 4, розташованої на другому поверсі пятиповерхового житлового будинку за адресою: вул.. Мелешкіна, буд. 17, у м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, власність приватна, що підтверджується копією витяга з Реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 7), копією технічного паспорта (а.с. 8 9) та копією договору дарування (а.с. 10). Відповідно до копії акта від 12 травня 2015 року, затвердженого начальником дільниці № 5 ТОВ «Житлосервіс-КР» [PERSON], комісія у складі майстра дільниці ТОВ «Житлосервіс-КР» [PERSON], сл. сантехніка [PERSON] в присутності мешканця квартири № 4 житлового будинку № 17 по вул.. Мелешікна [PERSON] склали зазначений акт у тім, що при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлені сліди від затоплення на кухні, в коридорі, туалеті, у ванній, дитячій кімнаті, у кладочці; сліди є на стелі і стінах вищевказаних приміщень; причиною затоплення є несправність санітарно-технічного обладнання в [ADDRESS], а саме зірваний шланг холодної води на змішувачі у ванній кімнаті в ніч з 09 на 10 травня 2015 року (а.с. 11). Відповідач не заперечував в процесі розгляду справи, що він є власником квартири [ADDRESS]. Згідно копії довідки від 03.06.2015 року (а.с. 16) [PERSON], [INFO], перебуває на диспансерному обліку з 30.04.2015 року з діагнозом Бронхіальна астма, персистуючий перебіг, часто хворіє гострими бронхітами. Згідно висновку за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 15 березня 2016 року № 12/16-2 (а.с. 81 108) розмір матеріального збитку, нанесений власнику квартири [ADDRESS] в м. кривому [PERSON] внаслідок залиття майна, а саме набору меблів для кухні, кухонного кутка та килима, що сталося в ніч з 09 на 10 травня 2015 року на момент проведення експертизи складає 21\~254 грн; вартість кожного виробу наведена в таблиці № 1. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи від 17.03.2016 року № 12 та фото-таблиці до нього (а.с. 109 - 126), пошкодження представлених до огляду приміщень квартири №4 в будинку по вул. Мелешкіна, 17 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, які виникли внаслідок залиття, яке відбулося в ніч з 09.05.2015р. на 10.05.2015р., на момент обстеження наступний: - коридор: - стіни, обшиті гіпсокартонними листами, прошпакльовані, обклеєні шпалерами, пошкодження та дефекти: місцями здуття шпалер, відставання крайок шпалер від основи; стеля частково обшита пластиковими панелями (вагонкою), частково обшита гіпсокартонними листами, прошпакльована, пофарбована водоемульсійним складом, по периметру влаштований багет, пошкодження та дефекти: плями світло-жовтого кольору; підлога - деревостружкові плити, далі покриті рулонним покриттям лінолеумом, по периметру влаштований пластиковий плінтус, пошкодження та дефекти незначна хвилястість матеріалу, незначні прогини та скрипіння при ходінні, зазори в місцях дотику плінтуса до стін, поздовжня щілина в місці кріплення дюбелями плінтуса до стіни; - житлова кімната стіни обшиті гіпсокартонними листами, прошпакльовані, обклеєні шпалерами, пошкодження та дефекти: відставання крайок шпалер від основи, викривлення гіпсокартонних листів та плінтусу; стеля обшита гіпсокартоними листами, прошпакльована, пофарбована водоемульсійним складом, по периметру влаштований багет, пошкодження та дефекти: пляма світло-жовтого кольору; підлога - деревостружкові плити, далі покриті рулонним покриттям лінолеумом, по периметру влаштований пластиковий плінтус, пошкодження та дефекти незначна хвилястість матеріалу та випинання крайок від стикувальної планки, в місцях дотику плінтуса до стін зазори, до підлоги висоли; - кухня: стіни - частково обштукатурені цементно-вапняним розчином, частково гіпсокартонними листами, прошпакльовані, обклеєні шпалерами, віконні прошпакльовані, пофарбовані олійною фарбою, пошкодження та відставання крайок шпалер від основи, плями, потьоки від світло-жовтого до коричневого кольору, на укосах наявне здуття та відшарування олійної фарби; - стеля - обшита пластиковими панелями (вагонкою), по периметру влаштований багет, пошкодження та дефекти: на багеті потьоки від світло-жовтого до коричневого кольору; підлога - цементно-піщана стяжка, далі покрита рулонним покриттям лінолеумом, по периметру влаштований пластиковий плінтус, пошкодження та дефекти: незначна хвилястість матеріалу; - ванна кімната міжкімнатні двері - деревяні, пофарбовані, пошкодження та дефекти: утертість дверної коробки в притулі; - вбудована шафа стеля - обклеєна шпалерами, покрита лаком, пошкодження та дефекти: відставання крайок шпалер від основи, міжкімнатні двері - деревостружкові, ламіновані, пошкодження та відшарування ламінованого покриття, утертість дверного полотна в притулі, По третьому питанню експертом зроблені наступні висновки. У звязку з тим, що дослідження проводиться із значним розривом в часі між залиттям та проведенням в даний час експертизою, технічні причина пошкоджень та руйнувань квартири №4 в будинку по вул. Мелешкіна, 17 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області визначається на підставі матеріалів цивільної справи, а саме акта обстеження квартири [ADDRESS], 17, 12.05.2015 р., складеного ТОВ «ЖИТЛОСЕРВИС-КР»; технічні причина пошкоджень та руйнувань квартири № 4 в будинку по вул, Мелешкіна, 17 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області являється несправність санітарно-технічного обладнання (шланг холодної води на змішувачі ванної кімнати) квартири №13 в будинку по вул. Мелешкіна, 17 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. По другому та пятому питаннях експертом зроблені наступні висновки. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири № 4 в будинку по вул.. Мелешкіна, 17, в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, яке відбулося в ніч з 09.05.15 року на 10.05.15 року, в нині діючих цінах на будівництво складає 29 502 грн. За результатами проведення санітарно-епідеміологічного обстеження житлового приміщення за адресою: [ADDRESS], яке належить [PERSON], під час обстеження встановлено сліди затікання (темні плями) на шпалерах в кухні, стелі в коридорі та дитячій кімнаті, шпалери в коридорі та кухні місцями відшаровані від поверхні стіни, в дитячій кімнаті поверхня стіни навпроти вхідних дверей візуально деформована, поверхня, ліноліумного покриття біля плінтусів, під радіаторами опалення, покрите плямами сіро-жовтого кольору. Фарба на откосах вікна в кухні полущена. Відповідно до акту обстеження квартири № 4 житлового будинку № 1 7 по вул. Мелешкіна від 12 травня 2015 року, проведеного комісією ТОВ «Житлосервіс - KP», вночі з 09.05.2015 на 10.05.2015 року відбулось затоплення вищезазначеної квартири внаслідок несправності сан-тех. обладнання в квартирі № 13 цього будинку; в квартирі ледве відчувається неприємних запах; відокремленим структурним підрозділом «Криворізький міський відділ лабораторних досліджень ДУ «Дніпропетровський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України» проведені лабораторно-інструментальні дослідження повітря закритих приміщень на вміст фенолу та формальдегіду, мікроклімату, санітарно-мікробіологічні дослідження проб повітря та змивів навколишнього середовища на вміст плісеневих грибів та дріжджів; за результати лабораторно-інструментальних досліджень: - проби повітря дитячої кімнати не відповідають вимогам «Методических указаний по осуществлению государственного санитарного надзора за устройством и содержанием жилых зданий» № 2295-81 від 24.02.81 р.: встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій фенолу в 1,16 рази (0,0035 мг/м3 при ГДК - 0,003 мг/м3) та формальдегіду в 1,53 рази (0,0046 мг/м3 при ГДК - 0,003 мг/м3) - протокол дослідження повітря житлових та громадських приміщень за № 398-401 від 18.03.2016 року; - відносна вологість повітря в приміщенні дитячої кімнати перевищує оптимальні норми на 34%, що не відповідає вимогам ДБН В. 2.5-67-2013 «Опалення, вентиляція, кондиціонування» - протокол проведення досліджень метеорологічних факторів за№ 1800-1801 від 18.03.2016 року; - в пробах повітря житлових кімнат виявлено плісеневі гриби (житлова кімната - 24 КУО/м3, дитяча кімната - 32 КУО/м3) - результат санітарно-* мікробіологічного дослідження за № 2546-2547 від 23.03.2016 року. Нормативні показники даного дослідження в житлових приміщеннях відсутні; - із 5-ти змивів, відібраних в дитячій кімнаті в одному змиві з поверхні стіни (над плінтусом) напроти вхідних дверей виявлено плісеневі гриби результат санітарно-мікробіологічного дослідження за № 2548-2552 від 23.03.2016 року; ормативні показники даного дослідження в житлових приміщеннях відсутні. Зазначене підтверджується довідкою про проведення санітарно-епідеміологічного обстеження від 24.03.2016 року (а.с. 132 133), копією результату санітарно-мікробіологічного дослідження за № 2548- 2552 від 23.03.2016 року (а.с. 135), копією результату санітарно-мікробіологічного дослідження за № 2546-2547 від 23.03.2016 року (а.с. 136), копією протоколу дослідження повітря житлових і громадських будівель за №398-401 від 18.03.2016 року (а.с. 137), копією протоколу проведення дослідження мікробіологічних факторів за № 1800-1801 від 18.03.2016 року (а.с. 134). Згідно інформаційної довідки, наданої ТОВ «Житлосервіс-КР» на запит адвоката [PERSON] (а.с. 179), 10 травня 2015 року до аварійної служби ТОВ «Житлосервіс-КР» надійшло звернення від мешканців [ADDRESS] (Мелешкіна) щодо затоплення сусідами зверху квартири, а саме кухні, ванної кімнати, коридору. Санвузлу, дитячої кімнати; 12 травня 2015 року майстром дільниці № 5 було проведено візуальне обстеження кВ. № 4 та кВ. № 7, які постраждали від затоплення 10.05.15 року та складені відповідні акти, згідно яких встановлено, що причиною затоплення стала несправність санітарно-технічного обладнання, розташованого у [ADDRESS] (Мелешкіна), а саме було зірвано шлангу холодного водопостачання та змішувачі води; підприєсмвот не виконує роботи з технічного обслуговування або поточного ремонту санітарно-технічного обладнання, наявного у квартирі, що перебуває у приватній власності фізичної особи, юридичної особи або ФОП. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, як акцентує увагу Верховний Суд України в постанові Пленуму «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина особи. З аналізу вказаних норм закону витікає, що обовязковою умовою виникнення зобовязання відшкодування матеріальної шкоди є вина особи, яка її завдала. Разом з тим, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч.1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди, тобто відповідачки. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачку діючим законодавством покладено обов'язок доведення відсутності її вини в завданні шкоди позивачу. В той же час законом не покладається на позивача обов'язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року N 6-183цс14, які, згідно зі ст. 360-7 ЦПК України, мають враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Частиною 3 ст. 10, ч.1 ст. 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. При цьому, частина 4 цієї статті вказує на те, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В розумінні ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Виходячи з аналізу наведених норм, суд приходить до висновку, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які необхідно понести потерпілим для відновлення їх квартири у зв'язку з її залиттям. Підстав ставити під сумнів правильність висновків судово-товарознавчої експертизу від 15 березня 2016 року № 12/16-2 та судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи від 17.03.2016 року № 12 у суду немає, оскільки зазначені у висновках пошкодження фактично відповідають пошкодженням в приміщенні позивача, які зазначені в акті про залиття від 01.08.2014 року. Згідно Правил утримання житлового фонду у м. Кривому Розі, затверджених від 27.01.2010 року рішенням Криворізької міської ради Дніпропетровської області за № 3692 (зі змінами від 29.10.2010 №4111, від 28.12.2012 №1607)абзацу шостого розділу 4 "Правила користування приміщеннями жилих будинків і гуртожитків" власник та зобов'язаний, зокрема, проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення жилого будинку за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до абзацу 11 зазначеного розділу балансоутримувач жилого будинку, гуртожитку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником за ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю - шляхом відшкодування збитків. Окрім того, відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, [PERSON] як власник квартири зобов'язана забезпечувати збереження її жилих і підсобних приміщень, технічного обладнання, а при появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Враховуючи те, що шланг холодного водопостачання, де відбувся порив, знаходиться безпосередньо в квартирі [PERSON] та не належить до системи загального користування, тому відповідальність за його справність та обслуговування несе виключно власник квартири, яким є відповідач. Отже, безпідставні посилання відповідача на те, що затоплення сталося внаслідок несправності спільного сантехнічного обладнання як спільного майна усіх власників багатоквартирного будинку, та на відсутність в діях відповідача вини у затопленні. Доводи представника відповідача щодо того, що акт про затоплення від 12 травня 2015 року є неналежним доказом, необґрунтовані, оскільки факт затоплення, встановлений в акті, підтвердили свідки та сам відповідач. Таким чином у сукупності з показами свідків, іншими доказами та встановленими обставини справи суд вважає доведеним причинно-наслідковий звязок між несправністю санітарно-технічного обладнання в [ADDRESS], що належить відповідачу, а саме зірваний шланг холодної води на змішувачі у ванній кімнаті в ніч з 09 на 10 травня 2015 року, та збитками, що виникли як наслідок затоплення належного позивачеві житлового приміщення. Отже, загальний розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу внаслідок залиття його квартири, яке трапилось в ніч з 09 на 10 травня 2015 року, становить згідно висновків експертів 50\~756 грн, що включає 21\~254 грн та 29\~502 грн, та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до частини 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до частини 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд вважає доведеним, що внаслідок пошкодження квартири позивача останньому заподіяна моральна шкода, оскільки позивач та його сім`я вимушені користуватись квартирою, яка має незадовільний санітарний стан, враховуючи, що дитина позивача хворіє на бронхіальну астму (а.с. 16), позивач хворів, що підтверджується наданими копіями виписних епікризів (а.с. 17, 206 207), потребував додаткових зусиль для організації свого життя, в тому числі звернення до суду за захистом своїх порушених прав. Відшкодування заподіяної моральної шкоди у розмірі 500 грн., суд вважає розумним, виваженим та справедливим. Таким чином, суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог та необхідність їх задоволення частково. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи ухвалення судом рішення на користь позивача,

Outcome: partial