Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-03 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, в подальшому уточнивши позовні вимоги та замінивши первісного відповідача її правонаступниками, з яких просить суд стягнути солідарно на користь ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію в розмірі 2543,82 грн., 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання в сумі 151,17 грн., збитки від інфляції в розмірі 555,42 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 243,60 грн. В обґрунтування пред'явлених вимог вказав, що [PERSON] до моменту її смерті [INFO] була побутовим абонентом та споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» за адресою: [ADDRESS], з відкриттям особового рахунку № [NUMBER]. 05.11.2012 року в ході проведення перевірки дотримання споживачем Правил користування електричною енергією для населення (надалі за текстом - ПКЕЕН) за вказаною адресою працівниками підприємства було виявлено порушення п.53 ПКЕЕН, що виразилось у самовільному підключенні після відключення до приладу обліку, порушення пломби енергопостачальної організації. За фактом виявленого правопорушення складено акт Н № Д019040 від 05.11.2012 року, на підставі якого у відповідності до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику, виконано розрахунки суми збитків за період з 20.09.2011 року по 05.11.2012 року на суму 2543,82 грн. Враховуючи, що споживач за життя свої боргові зобов'язання не виконала, позивачем нараховано на визначену суму збитків 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання в сумі 151,17 грн., збитки від інфляції в розмірі 555,42 грн. Оскільки споживач [PERSON] померла, а її правонаступники - діти [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину після її смерті в порядку спадкування за законом, тому відповідно до ст.1281 ЦК України представник позивача вважає, що вони повинні відповідати за борговими зобов'язання спадкодавиці, тому просить суд стягнути солідарно з них нараховану суму збитків з урахуванням розміру санкцій, нарахованих відповідно до ст.625 ЦК України. Представник позивача в судове засідання не з'явилась, однак подала клопотання про розгляд справи за її відсутності, уточнені позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні, не заперечувала проти ухвалення судом заочного рішення по справі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання повторно не з'явились, повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі. Зі згоди позивача відповідно до ст.224 ЦПК України суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши вимоги позовної заяви, надавши оцінку письмовим доказам щодо їх належності, допустимості та достатності в їх сукупності, вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково з наступних підстав. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Судом встановлено, що за життя [PERSON] була побутовим споживачем послуг з енергопостачання, що надаються ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» за адресою: [ADDRESS], з відкриттям особового рахунку № [NUMBER], яка належала їй та [PERSON] на праві спільної сумісної власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло № С-225 від 09.03.2005 року, зареєстрованого в КП «Криворізьке БТІ» за №495 в книзі 234П-495, реєстраційний номер 10326329 (а.с.64,65). Враховуючи характер спірних відносин, які склались в сфері постачання та користування електроенергією, суд приходить до висновку, що вони регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика). Відповідно до ст.24 Закону України «Про електроенергетику», споживач зобов'язаний дотримуватись умов договору, ПКЕЕН та чинного законодавства. Як слідує з акту про порушення ПКЕН серії Н № Д 019041 від 05.11.2012 року (а.с.5), під час проведення перевірки дотримання ПКЕЕН за адресою: [ADDRESS], працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» виявлено самовільне підключення [PERSON] після відключення до приладу обліку, порушення пломби енергопостачальної організації, яке в розумінні ст.27 Закону України "Про електроенергетику" є правопорушенням в електроенергетиці. Зазначений акт підписано [PERSON] без будь-яких заперечень чи зауважень, що суд розцінює як свідчення її згоди з результатами перевірки. Після виявлення порушення лічильник відключено від енергопостачання в мережі, опломбовано пломбою за № 73368389 (а.с.6). Викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду письмовими доказами, і не спростовані відповідачами, а сам акт вважає допустимим доказом, оскільки складений він належним чином, підписаний трьома представника ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» та відповідає вимогам п.53 ПККЕН, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, тобто є дійсним. Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. За результатами проведеного 06.11.2012 року засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕН Н № Д 019041 від 05.11.2012 року з участю споживача [PERSON], було оформлено протокол, проведено розрахунок вартості необлікованої електроенергії за період з 20.09.2011 року по 05.11.2012 року за 412 днів по формулі 3.1 з урахуванням характеру допущеного нею порушення згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електричною енергією України від 04.05.2006 р. № 562 (в редакції постанови НКРЕ від 14.10.2010 р. № 1338, яка діяла на час складання акту про порушення) в загальному розмірі 2543,82 грн. (а.с.3,4). Перевіряючи правомірність та обґрунтованість проведеного позивачем розрахунку розміру відшкодувань збитків (а.с.3) суд враховує факт доведеності порушення ПКЕЕН та вірність застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, у зв'язку з чим приходить до висновку про обґрунтованість нарахованого та заявленого позивачем розміру збитків в сумі 2543,82 грн. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, та 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Можливість застосування судом положень ч.2 ст.625 ЦК України до спірних правовідносин також кореспондується із нормами п.3 ч.1 ст. 96 ЦПК України. Таким чином, нарахування позивачем на суму збитків в розмірі 2543,82 грн. збитків від інфляції в розмірі 555,42 грн., 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання в сумі 151,17 грн. як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов'язань, суд вважає правомірним, що також узгоджується з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними в постановах від 16.12.2015 року у справі № 6-2023цс15, від 13.01.2016 року у справі № 6-931цс15. Перевіряючи обґрунтованість та законність пред'явлення позивачем вимог до [PERSON] та [PERSON] та належність їх процесуального статусу як відповідачів по справі, суд виходить з наступного. Так, в ході судового розгляду встановлено, що споживач [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії [NUMBER], виданим 31.10.2013 року (а.с.19,44). Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, у тому числі обов'язок сплати боргів спадкодавця. З аналізу положень ст.1218 ЦК України слідує, що спадкоємці не можуть прийняти тільки права і відмовитись від прийняття обов'язків. Спадщина приймається в цілому. Спадкоємцями первісного відповідача [PERSON] є її рідні діти [PERSON] та [PERSON], які прийняли спадщину в порядку спадкування за законом після її смерті, що підтверджується відповіддю Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори від 05.06.2015 року № 921/01-16 та копіями матеріалів спадкової справи № 278/2015 [PERSON] (а.с.25, 48-67). Факт родинних відносин між спадкодавицею та відповідачами [PERSON] і [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 25.11.1975 року та встановлений рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого рогу від 16.03.2015 року (зміна прізвища з «[PERSON]» на «[PERSON]» після державної реєстрації шлюбу, а.с.59-61) (а.с.51,58). Інший син спадкодавиці - [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 12.05.1992 року, а.с.63) спадщину не прийняв, а отже відповідальність за зобов'язаннями матері [PERSON] не несе. Вимогами ч.2 ст.1281 ЦК України передбачено право кредитора пред'явити вимогу до спадкоємців протягом шести місяців з дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, незалежно від строку вимоги. Як вбачається з матеріалів справи, позивач дізнався про відкриття спадщини після смерті [PERSON] та наявність спадкоємців 05.06.2015 року з відповіді Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори (а.с.25), в той час як фактично позов до спадкоємців боржника пред'явив 10.08.2015 року, тобто в межах визначеного ч.2 ст.1281 ЦК України строку, що визначає відсутність обставин, які б могли бути підставою для позбавлення ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» права вимоги до спадкоємців боржника. В той же час, відсутність у спадкоємців [PERSON] і [PERSON] свідоцтв про право на спадщину після смерті [PERSON] не звільняє їх від відповідальності за борговими зобов'язаннями спадкодавиці, оскільки виходячи зі змісту норм ЦК України, отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до ст.1296 ЦК України є правом, а не обов'язком спадкоємця. Такі доводи повністю узгоджуються з висновками Верховного Суду України, викладеними в постанові від 08.04.2015 року у справі № 6-33цс15. Установивши факт наявності збитків, невідшкодованих ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» за життя [PERSON], невиконання нею своїх зобов'язань, суд приходить до висновку про правомірність обраного позивачем способу захисту його порушених прав шляхом пред'явлення вимог до її спадкоємців. Натомість суд не може погодитись відносно заявленої позивачем вимоги про солідарну відповідальність спадкоємців, оскільки це суперечить дійсним обставинам справи та вимогам ч.1 ст.1282 ЦК України, відповідно до якої кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Так, визначаючи [PERSON] первісним відповідачем як власником квартири та споживачем, який зобов'язаний нести відповідальність за збитки, завдані допущеними нею порушеннями ПКЕЕН, позивачем залишено поза увагою той факт, що на момент виявлення працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» порушень 05.11.2012 року дійсними споживачами послуг вказаного підприємства до житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] були [PERSON] та її син [PERSON] як співвласники вказаної квартири, яка відповідно до свідоцтва про право власності на житло № С-225 від 09.03.2005 року, зареєстрованого в КП «Криворізьке БТІ» за №495 в книзі 234П-495, реєстраційний номер 10326329 (а.с.64,65) належить їм на праві спільної сумісної власності без виділення часток. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідальність за нараховані збитки в розмірі 2543,82 грн. повинні були нести порівну [PERSON] та [PERSON], тобто по 1271,91 грн. кожен, а відповідно після її смерті, прийнявши у спадок належну їй 1/2 частку квартири порівну, [PERSON] та [PERSON] повинні нести відповідальність за борговими зобов'язаннями спадкодавиці у розмірі, який відповідає їх частці у спадщині, тобто по 635,95 грн. кожен. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для солідарного стягнення з відповідачів суми збитків, оскільки встановлені судом обставини визначають їх часткову відповідальність в межах успадкованого майна та попередньо належного, тобто з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» підлягають стягненню збитки в розмірі 3/4 частки від заявлених вимог, а з [PERSON] - 1/4 частки (з розрахунку належних за життя [PERSON] 1/2 частки в квартирі та додатково 1/4 частки успадкованих після смерті матері [PERSON] в належній їй за життя ? частині), що становить відповідно 1907,86 грн. - заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, 113,37 грн. - 3 % річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання, 414,31 грн. - збитків від інфляції та підлягає стягненню з [PERSON], а 635,96 грн. - заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, 37,80 грн. - 3 % річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання, 141,11 грн. - збитків від інфляції підлягає стягненню з [PERSON] Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд,

Outcome: partial