Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-05 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача [PERSON] у липні 2020 року звернувся до суду з указаним позовом, який мотивував тим, що з 29 квітня 1997 року він займав посаду лісничого Маківського лісництва ДП «Тростянецький лісгосп». За час роботи позивач не мав доган, неодноразово нагороджувався за показники роботи. 10.09.2010 року [PERSON] присвоєно найвищий класний чин «Лісничий ІІ класу», що на його думку підтверджує його сумлінну працю. Однак з 2019 року керівництво ДП «Тростянецький лісгосп» почало здійснювати тиск на нього, який за версією позивача проявився у оголошенні згідно наказу № 313 від 09.10.2019 року безпідставної догани, яку [PERSON] не став оскаржувати, оскільки не передбачав, що дійде до справжнього звільнення. Проте у червні 2020 року до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження наказом від 05.06.2020 № 195, а наказом від 12.06.2020 № 203 було оголошено догану. У подальшому відповідно до наказу від 22.06.2020 № 210, виданого на підставі акту службового розслідування від 19.06.2020, яким було доручено юрисконсульту лісгоспу підготувати матеріали для звільнення позивача, 30 червня 2020 року наказом № 73-к [PERSON] був звільнений з посади лісничого Маківського лісництва ДП «Тростянецький лісгосп» з 03.07.2020 року на підставі пункту 3 частини 1 статті 40 КЗпП України у зв`язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором. Позивач вважає незаконними указані вище накази, які на його думку підлягають скасуванню з таких підстав. - Наказом від 05.06.2020 № 195 «Про підсумки проведеної колегії в СОУЛМГ та виконання фінансово-господарської діяльності підприємства» до позивача застосовано стягнення у виді попередження, яке не передбачено статтею 147 КЗпП України. [PERSON] невідомо на підставі яких документів прийнято таке рішення, з ними його ніхто не знайомив, по викладеним у наказам фактам пояснення у нього не відбирали. Відповідно до протоколу колегії СОУЛМГ № 4 від 26.05.2020 роботу позивача ніхто не обговорював. - Наказом від 12.06.2020 № 203 «Про результати проведення раптової ревізії», виданим на підставі акту раптової ревізії майстерської дільниці № 2 Маківського лісництва лісгоспу, позивачу оголошено догану за неналежну організацію охорони та захисту лісу від самовільних рубок, нездійснення контролю за апаратом лісництва, порушення порядку зарахування на посаду майстра, систематичне порушення правил проведення ревізій, доходів та дільниць. [PERSON] не згоден з висновками раптової ревізії, оскільки вважав, що: 1) належним чином організовував охорону і захист лісу шляхом надання розпоряджень 2 майстрам та 8 лісникам, систематично кожного дня здійснював об`їзди ділянок лісу, здійснював контроль за виявленням шкідників та хвороб насаджень; 2) кожного дня контролював помічника, майстрів та лісників, які доповідали йому про стан речей на ввірених їм об`єктах; 3) Акти прийому-передачі дільниці від [PERSON] до [PERSON] та від [PERSON] до [PERSON] складались; 4) наказ та Акт раптової ревізії не містять в чому полягала систематичність порушення правил проведення ревізій. Позапланові ревізії проводились кожного разу у випадку виходу майстрів у відпустку, повернення з них, про що складались документи. Розпорядження про проведення ревізій, за твердженням [PERSON] , він видавав за Типовим бланком, які подавались до відділу кадрів разом із заявами майстрів, вимоги про реєстрацію таких розпоряджень наказом не передбачено, всі акти ревізій та акти прийому-передачі зареєстровані у відповідному Журналі реєстрації актів ревізій Маківського лісництва. Не вказано які конкретно пункти Інструкції про порядок проведення ревізій № 23 порушені позивачем; 5) Акт раптової ревізії на ознайомлення та підпис позивачу не був наданий, по суті викладених в Акті фактів пояснення у нього ніхто не відбирав. - Наказ «Про результати проведення службового розслідування» від 22.06.2020 № 210 є незаконними, необ`єктивними та таким, що підлягає скасуванню, оскільки факти, викладені в Акті службового розслідування від 19.06.2020 не відповідають фактичним обставинам: 1) норми виробітку для таких робіт як поправляння деревини не передбачені, вони виконуються та обліковуються почасово, Наряди були складені на фактично виконаний обсяг робіт і подавались майстрами в кінці місяця. Позивач вважав, що не повинен займатись електронним обліком продукції, який повинні вести майстри; 2) твердження про порушення Інструкції № 41 на думку позивача є безпідставним, оскільки вона відсутня у переліку діючих Інструкцій з охорони праці. Крім того, [PERSON] відповідно до його посадової інструкції не повинен здійснювати контроль за вантажниками та водіями у кожному випадку виконання ними робіт, оскільки це фізично неможливо. Посилання на порушення позивачем пунктів 37, 38 посадової інструкції є неправомірним, оскільки він проводив всі передбачені навчання, інструктажі та перевірки дотримання працівниками технологічних процесів, охорони праці та техніки безпеки, про що є записи у журналах. Позивачем забезпечувались працівники речами особистого захисту, за період його роботи не було допущено травмування, а у випадку виявлення порушення під час виконання робіт, негайно би припинив їх виконання; 3) позивач вважав безпідставним твердження щодо незабезпечення контролю за безпекою виконання лісокультурних робіт. Рішення щодо виконання робіт по прополці лісових культур позивач прийняв особисто, наказ від 21.04.2020 № 74-в про відпустки лісокультурниць без збереження заробітної плати позивачу під підпис доведено не було, він його отримав вже після того як роботи ними були виконані. У табелі та нарядах були відображені робочі дні з урахуванням наказів про відпустку, але обсяг виконаної роботи був відображений увесь, у тому числі той, щоб був виконаний у дні відпусток без збереження заробітної плати. [PERSON] використовував працю лісокультурниць у зв`язку з виробничою необхідністю, згодою та проханням робітниць. Посилання на те, що робітники могли отримати травми та відсутність доцільності проведення ручного догляду за лісовими культурами позивач вважав безпідставними; 4) майстер лісу [PERSON] працював у вихідний день 08.02.2020 на підставі наказу керівника лісгоспу, а не позивача, який лише склав рапорт про необхідність роботи цього майстра у вихідний день, який повинен був здійснити приймання лісопродукції на КПК, і саме він відповідає за таке приймання згідно вимог Інструкції з електронного обліку; 5) Наряди-Акти на виконання робіт, які містили виправлення цифр шляхом наведення жирного шрифту позивач затвердив, оскільки їх прийняла бухгалтерія, а всі позначки були чіткі для прочитання; 6) позапланова ревізія під час перебування майстра [PERSON] на лікарняному з 21 по 28 лютого 2020 року не проводилась, оскільки відповідно до Інструкції про проведення ревізій позапланова ревізія проводиться у випадку довготривалих хвороб, якої у цьому випадку не було. - Наказ від 30 червня 2020 року № 73-к, яким [PERSON] звільнено з посади лісничого Маківського лісництва ДП «Тростянецький лісгосп» з 03.07.2020 року на підставі пункту 3 частини 1 статті 40 КЗпП України, позивач вважає незаконним, оскільки він не містить посилань на конкретні пункти Правил внутрішнього трудового розпорядку, Колективного договору, посадової інструкції. Посилаючись на указані обставини позивач просить суд: 1) скасувати та визнати незаконними наказ ДП «Тростянецький лісгосп» від 05.06.2020 № 195 «Про підсумки проведеної колегії в СОУЛМГ та виконання фінансово-господарської діяльності підприємства», наказ ДП «Тростянецький лісгосп» від 12.06.2020 № 203 «Про результати проведення раптової ревізії», наказ ДП «Тростянецький лісгосп» від 22.06.2020 № 210 «Про результати проведення службового розслідування» та наказ ДП «Тростянецький лісгосп» від 30 червня 2020 року № 73-к «Про звільнення»; 2) поновити [PERSON] на посаді лісничого Маківського лісництва ДП «Тростянецький лісгосп»; 3) стягнути з Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу з часу звільнення по дату ухвалення судового рішення. Стислий виклад позиції відповідача У поданому представником Державного підприємства «Тростянецьке лісове господарство» адвокатом Мальченком Д.В. відзиві відповідач заперечив проти позову у повному обсязі, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що: -На позивача, незважаючи на його твердження у позові про те, що він не допускав порушень трудової дисципліни, у 2011, 2012, 2013, 2019 роках відповідними наказами відповідача накладались дисциплінарні стягнення у виді попередження та доган; -Такий вид дисциплінарного стягнення як попередження передбачений пунктом 1 Глави VII Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників ДП «Тростянецький лісгосп» (додаток 18 до Колективного договору, схваленого конференцією трудового колективу 23.01.2020 року); -за змістом додаткових письмових пояснень представника Мальченка Д.В. наказом № 313, який позивач не оскаржив, він притягнутий за порушення пунктів 30, 40, 42 посадової інструкції, позиція [PERSON] на думку представника відповідача будується на тому, що він не оспорює факти викладені в наказах, а вимоги стосуються лише його повноважень. -Наказ від 22.06.2020 № 210 «Про результати проведення службового розслідування» є актом, що зобов`язує юрисконсульта зробити певну процесуальну дію і не порушує прав [PERSON] , цей наказ на думку представника відповідача Мальченка Д.В. не може бути оскаржений до суду, при цьому позивач має право оспорювати правомірність його звільнення. Указаний наказ позивач оскаржує повністю, хоча ним оголошено дисциплінарні стягнення іншим працівникам підприємства. У підсумкових письмових поясненнях представник Мальченко Д.В , посилався, що порушення, про які йдеться у вказаному наказі свідчать про невиконання позивачем пунктів 34, 36-39, 41,43, 45, 46 його посадової інструкції. -вина [PERSON] у вчиненні правопорушень, які викладено у наказах ДП «Тростянецький лісгосп» від 05.06.2020 № 195, наказах від 12.06.2020 № 203, від 22.06.2020 №210, і які пов`язані із його трудовою функцією, а також свідчать про порушення ним пунктів 23, 24, 26, 33, 34, 37-39, 40-46 Посадової інструкції лісничого, підтверджується наданими до суду матеріалами справи, показаннями свідків, які не спростовані позивачем; -при застосуванні дисциплінарних стягнень та звільненні позивача були дотримані вимоги КЗпП України, з дня застосування догани за наказом № 313 не минув рік. Крім того, системність порушення посадових обов`язків складають накази № 195, 203, 210. -Накази № 195, 203, 210, 73-к прийняті відповідачем у межах строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, з моменту виявлення порушень, викладених у висновках відповідних комісій минуло не більше місяця; -При прийнятті рішення про звільнення було враховано, що [PERSON] є керівником і організатором лісовідновлювальних і лісозаготівельних робіт, а також заходів з охорони та захисту лісу у лісництві, на нього покладено обов`язок керівництва всім комплексом робіт, і як керівник він несе відповідальність за працівників, які йому підпорядковуються і за матеріальні ресурси. Неналежне виконання позивачем обов`язків призвело до матеріальних втрат (незаконні поруби, безпідставні витрати на оплату працю), а недотримання вимог техніки безпеки могло призвести до травмування працівників. - Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників Ухвалою судді від 17.07.2020 року позовна заява була залишена без руху, встановлено строк для усунення недоліків. Позивачем 24.07.2020 усунено недоліки позовної заяви. Ухвалою суду від 27.07.2020 року була прийнята позовна заява до розгляду і відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у порядку спрощеного позовного провадження. Від представника відповідача Мальченко Д.В. 19.08.2020 до суду надійшов відзив на позов разом із заявою про виклик 14 свідків та письмовими доказами. Представником позивача 11.09.2020 до суду подано заяву про виклик свідків та клопотання про витребування додаткових письмових доказів. Протокольною ухвалою суду від 11.09.2020 судом витребувано у відповідача додаткові письмові докази. Представником відповідача 29.09.2020 року до суду подано витребувані документи. Протокольними ухвалами суду від 10.11.2020, від 26.11.2020, від 05.02.2021, від 15.03.2021 від 20.07.2021, від 22.09.2021, від 21.10.2021, від 04.11.2021 за клопотанням учасників справи у зв`язку з неможливістю явки в засідання, судовий розгляд було відкладено. Представником відповідача 28.04.2021, 21.07.2021 та 03.11.2021 подані додаткові письмові докази. Представником відповідача 23.06.2021 подану заяву про витребування оригіналу письмового доказу - Акту службового розслідування, копію якого надана до суду і відрізняється від примірника відповідача, а також заяву про виклик додаткових свідків. Фактичні обставини, установлені судом та зміст спірних правовідносин Позивач [PERSON] з 10.05.1990 року перебував у трудових відносинах з відповідачем, займав різні посади, а з 01.10.2002 і до 03.07.2020 року постійно займав посаду лісничого Маківського лісництва Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» (том 1 , а.с.10-13). Наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON]. від 09.10.2019 № 313 «Про результати службового розслідування» лісничому Маківського лісництва [PERSON] було оголошено догану за неналежне виконання своїх посадових обов`язків та недостатній контроль за діями підлеглих працівників. Виявлені факти стосувались непроведення щоденного приймання лісопродукції до системи електронного обліку, непокладення штабелів лісоматеріалів на підкладки та невиконання сортиментного плану із заготівлі круглих лісоматеріалів клена ( том 1 а.с.125-126). Указаний наказ було видано на підставі Акту службового розслідування від 08.10.2019 року, яке було проведено на підставі наказу в.о. директора ДП «Тростянецький лісгосп» [PERSON] від 02.10.2019 № 302 «Про службове розслідування» у зв`язку з виявленням під час вибіркової інвентаризації в ході державного фінансового аудиту підприємства лишків лісопродукції на лісосіках головного користування у кварталі 27 виділ 3/1 та кварталі 19 виділ 2/1 Маківського лісництва ДП «Тростянецький лісгосп» (том 1 а.с.127-129). [PERSON] наказ від 09.10.2019 № 313, яким йому оголошено догану, не оскаржено. Проте, в подальшому позивача знову наказами директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, з якими він не погодився і звернувся до суду. Так, оскаржуваним позивачем в цій справі наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON]. від 05.06.2020 № 195 «Про підсумки проведеної колегії в СОУЛМГ та виконання фінансово-господарської діяльності підприємства» (далі - наказ № 195) до лісничого Маківського лісництва [PERSON] було застосовано попередження про недопущення перевиконання норм виробітку, затверджених на підприємстві при оформленні нарядів-актів на виконання робіт та за порушення порядку ведення документів з оформлення лісових пожеж (том 1 а.с.199-200). Указаний наказ № 195 було видано за результатами проведеного 29.05.2020 засідання технаради ДП «Тростянецький лісгосп», у тому числі за участі позивача, під час якої директором [PERSON] повідомлено про підсумки колегії в СОУЛМГ, у тому числі, відмічений факт передачі недостовірних даних в указане управління та оформлення документації по пожежах, що відбулись у Маківському лісництві, у зв`язку з чим [PERSON] за підсумками наради було доручено надати документи з поясненнями стосовно пожару. Також інженером з охорони праці [PERSON] під час технаради зазначено, що за результатами проведених ним з 20 по 26 травня 2020 року перевірок у Маківському лісництві слід доукомплектувати щит ( том 1 а.с.202). Оскаржуваним позивачем наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON] «Про результати проведення раптової ревізії» від 12.06.2020 року № 203 (далі - наказ № 203) лісничому [PERSON] , помічнику лісничого [PERSON] оголошено догани, а майстру на лісозаготівельних роботах Маківського лісництва [PERSON] було оголошено попередження (том 1 а.с.18-20). Указаний наказ № 203 був виданий на підставі Акту та доповнення до нього за результатами проведення раптової ревізії, яка була призначена наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON] від 01.06.2020 № 183 у зв`язку з поданими доповідними головного лісничого [PERSON] та поясненнями провідного інженера лісового господарства [PERSON] про ймовірне незаконне зрізання дерев в майстерській дільниці № 2 кв. 82 вид. 28 Маківського лісництва без відведення їх в рубку. Наказом від 01.06.2020 № 183 з метою перевірки цих фактів, з`ясування цих обставин було доручено Комісії провести раптову ревізію в майстерській дільниці № 2 Маківського лісництва лісгоспу, а у кв.82 вид 28 площа 1,1 га - провести перелік дерев по пнях та звірити з польовим переліком дерев, зрубаних відповідно до матеріалів відводу, прохідна рубка в Маківському лісництві (том 1 а.с.34, 103-108). Одночасно з проведенням указаної раптової ревізії наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON] від 29.05.2020 року № 180 також у Маківському лісництві було призначене службове розслідування. Пунктом 2 оскаржуваного у цій справі наказу від 22.06.2020 № 210 провідному юрисконсульту підприємства [PERSON] наказано підготувати матеріали на звільнення лісничого Маківського лісництва [PERSON] за пунктом 3 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України у зв`язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, так як до працівника раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення, а матеріали щодо звільнення наказано передати до профспілкового комітету для отримання згоди на звільнення за пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України. Пунктами 3-6 оскаржуваного у цій справі наказу від 22.06.2020 № 210 за наслідками службового розслідування до працівників Маківського лісництва [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та до інженера з нормування праці [PERSON] буди застосовані дисциплінарні стягнення. Пунктами 8-10 оскаржуваного наказу № 210 на відповідних посадових осіб та служб підприємства покладено відповідні обов`язки та контроль за виконанням наказу. Профспілковій організації ДП «Тростянецький лісгосп» 23.06.2020 року було внесено подання від 23.06.2020 № 433 про надання згоди на звільнення лісничого Маківського лісництва лісгоспу [PERSON] за пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України (том 1 а.с.191-192). З протоколу засідання адміністрації та профспілкового комітету ДП «Тростянецький лісгосп» від 25.06.2020 № 17 установлено, що на засіданні були присутні всі 7 членів профкому, позивач також був запрошений. Під час засідання було заслухано директора Підприємства [PERSON] та юрисконсульта [PERSON] щодо підстав внесення подання про надання згоди на звільнення позивача, потім було надано слово [PERSON] , який повідомив, що не згоден, щоб його звільняли з указаних у поданні роботодавця підстав, стосовно указаних порушень та недоліків у роботі на посаді лісничого повідомив, що помилки може виправити. Перед прийняттям профспілковим комітетом рішення представники адміністрації підприємства залишили засідання, було прийнято рішення про проведення таємного голосування, у результаті якого більшістю голосів (5 з 7) було прийнято рішення про надання профспілковим комітетом згоди на звільнення [PERSON] за пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України ( том 1 а.с.250-253). Наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON]. від 30.06.2020 № 73-к «Про звільнення», ураховуючи згоду профспілкового комітету, [PERSON] був звільнений з посади лісничого Маківського лісництва з 03.07.2020 року у зв`язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, так як до працівника раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення, а матеріали щодо звільнення наказано передати до профспілкового комітету для отримання згоди на звільнення за пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України ( том 1 а.с.33). Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права І. Висновки суду щодо позовних вимог про скасування наказів від 22.06.2020 № 210, від 30.06.2020 №73-к, про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 40 Кодексу законів про працю України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Згідно з роз`ясненнями, наданими у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.92 за передбаченими пунктом 3 статті 40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (стаття 151 КЗпП), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року. Під час вирішення питання щодо правомірності наказу про звільнення за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України суд зобов`язаний перевірити всі накази про накладення дисциплінарного стягнення, які ввійшли в систему для звільнення, незалежно від того, чи оскаржувався кожен наказ окремо в установленому законом порядку. Лише правомірно накладені стягнення можуть враховуватись і бути підставою для звільнення працівника за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 25 червня 2018 року у справі № 714/395/17, від 13 травня 2020 року у справі №826/1001/16, від 31 липня 2019 року у справі № 808/1509/16. Висновки суду щодо наказів, які можуть бути включені до системи для звільнення у спірних правовідносинах У наказі від 30.06.2020 № 73-к «Про звільнення» відповідачем як підставу для звільнення [PERSON] за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України зазначено чотири накази: 1)наказ від 09.10.2019 № 313 «Про результати службового розслідування», яким позивачу оголошено догану, і який [PERSON] не оскаржував і не оскаржує у цій справі; 2)накази, що оскаржуються у цій справі - від 05.06.2020 № 195 (застосовано попередження), від 12.06.2020 № 203 (оголошена догана) та від 22.06.2020 № 210, яким затверджено результати службового розслідування та доручено підготувати матеріали на звільнення. Отже, крім оскаржуваних позивачем наказів від 05.06.2020 № 195, від 12.06.2020 № 203 та від 22.06.2020 № 210, у цій справі належить перевірити правомірність накладення на [PERSON] і дисциплінарного стягнення наказом від 09.10.2019 № 313. При цьому, при вирішенні питання щодо систематичності невиконання [PERSON] посадових обов`язків, які покладені на нього трудовим договором, у цій справі належить з`ясувати чи вчинені ті дисциплінарні проступки, за які позивач був звільнений за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України, саме після застосування до нього попереднього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання до цього без поважних причин відповідних трудових обов`язків. Як установлено судом матеріали на звільнення лісничого Маківського лісництва [PERSON] за пунктом 3 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України директором підприємства [PERSON] було доручено підготувати пунктом 2 оскаржуваного наказу від 22.06.2020 № 210 за результатами проведеного службового розслідування у Маківському лісництві. Перелік виявлених за результатами службового розслідування порушень викладено в Акті службового розслідування від 19.06.2020 (том 1 а.с.97-101), який містить 7 пунктів з тими фактами, які Комісія визнала як порушення допущені [PERSON] . З указаного Акту службового розслідування від 19.06.2020 судом установлено, що факти, які ставляться у вину [PERSON] як невиконання або неналежне виконання ним обов`язків, які складають його трудову функцію, і за які його звільнено за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України, мали місце: -у лютому 2020 року (подання лісничим рапорту про залучення майстра [PERSON] до роботи 08.02.2020 у вихідний день, який фактично не виконував тих роботи, які відносяться робіт, що виконуються у вихідний день; не проведення позапланової ревізії та не передання майстерської дільниці іншій відповідальній особі у зв`язку з хворобою у період з 21 по 28 лютого 2020 року матеріально-відповідальної особи майстра [PERSON] ); -у березні 2020 року (незабезпечення контролю за достовірністю відображених у Нарядах № 76, 77 за березень 2020 року обсягів виконаних робіт; при виконанні робіт з поправляння працівниками лісопродукції у процесі її навантаження автотранспорт не забезпечено контроль за безпекою виконання вантажних робіт та вимог техніки безпеки; допущено неналежне виправлення шляхом наведення, а не коректурним способом у Нарядах-актах на виконання робіт за березень 2020 в графі «Витрачено сировини, матеріалів та відходів виробництва»; ненадання з Щомісячним звітом та Нарядами-Актами Щоденників приймання лісопродукції від заготівлі та Специфікації поколодного обліку; відсутні записи у Книзі розпоряджень щодо позапланових ревізій при передачі 06.03.2020 майстерської дільниці № 2 від майстра [PERSON] до майстра [PERSON] , та при передачі 16.03.2020 майстерської дільниці до майстра [PERSON] , копії розпорядження лісничого до відділу кадрів не надходили, Акти позапланової ревізії майстерської дільниці від 06.03.2020 та від 16.03.2020 не були подані на затвердження директору підприємства). -у квітні 2020 року (допуск позивачем до роботи шести працівниць по ручним лісокультурним роботам, доцільності у проведенні яких не було, і які у період з 21 по 30 квітня 2020 року повинні були перебувати у відпустці без збереження заробітної плати згідно з наказами від 21.04.2020, що призвело до істотного перевищення норм виробітку в нарядах від 24.04.2020 №19, від 30.04.2020 № 16, 17, 20). Отже, факти, які відповідачем визнано як проступки [PERSON] , і за які його звільнено за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України, були вчинені до, а не після застосування до нього дисциплінарних стягнень оскаржуваними позивачем наказами від 05.06.2020 № 195, від 12.06.2020 № 203, які зазначені відповідачем як такі, що входять до системи для звільнення у наказі від 30.06.2020 № 73-к «Про звільнення». Станом на лютий-квітень 2020 року в силу вимог статті 151 КЗпП України не втратило за давністю юридичної сили і не було знято лише дисциплінарне стягнення у виді догани оголошеній позивачу наказом від 09.10.2019 № 313. При цьому наказами від 05.06.2020 № 195 та від 12.06.2020 № 203 до [PERSON] застосовано попередження та догана за факти неналежного виконання обов`язків, які також мали місце у березні та квітні 2020 року, тобто були вчинені у той же період, що і факти за лютий-квітень 2020 року, виявлені в ході службового розслідування, результати якого затверджено наказом 22.06.2020 № 210 і які з ознакою системності були покладені роботодавцем в основу наказу про звільнення [PERSON] . Викладене свідчить про те, що фактично відповідач спочатку у результаті технаради 26.05.2020 за підсумками колегії в СОУЛМГ та в подальшому організувавши у червні 2020 року проведення одночасно декількох контрольних заходів (раптова ревізія та службове розслідування) у Маківському лісництві для перевірки різних питань його діяльності, після виявлення низки фактів, що були вчинені в один і той же період (лютий-квітень 2020 року) окремими наказами від 05.06.2020 № 195 та від 12.06.2020 № 203 спочатку застосував за частину з цих фактів до [PERSON] попередження та догану, а за решту фактів - дисциплінарне стягнення у виді звільнення. Проте факти проступків вчинених у лютому-квітні 2020 року не можуть утворювати систему для звільнення з урахуванням наказів від 05.06.2020 № 195 та від 12.06.2020 № 203 про застосування дисциплінарних стягнень, яких ще не було застосовано до позивача у лютому-квітні 2020 року. Отже, подібна штучно створена ситуація внаслідок видання 05 та 12 червня 2020 року, тобто майже одночасно декількох наказів за факти виявлені за минулі періоди, не утворює систематичність невиконання позивачем посадових обов`язків у розумінні пункту 3 частини 1 статті 40 КЗпП України, а тому посилання представників відповідача на те, що наказами від 05.06.2020 № 195 та від 12.06.2020 № 203 підтверджується систематичність неналежного виконання (невиконання) [PERSON] трудових обов`язків, є необґрунтованими, суперечать нормам КЗпП України і відхиляються судом. Відтак ознаки систематичності проступки допущені у лютому-квітні 2020 року і виявлені в ході службового розслідування, результати якого затверджено наказом 22.06.2020 № 210, набувають лише у поєднанні з наказом від 09.10.2019 № 313 правомірність якого належить оцінити суду у цій справі. Висновки суду щодо провомірності накладення дисциплінарного стягнення на позивача наказом від 09.10.2019 № 313 Як установлено судом указаним наказом [PERSON] оголошено догану за результатами проведення службового розслідування на підставі Акту службового розслідування від 08.10.2019 року за неналежне виконання своїх посадових обов`язків та недостатній контроль за діями підлеглих працівників. У результаті службового розслідування, Комісія зі службового розслідування установила, що станом на 01.10.2019 року відповідно до електронного обліку деревини залишки в кв. 27 вид 3/1 та кв. 19 вид 2/1 Маківського лісництва відсутні, але при фактичній перевірці на вказаних лісосіках рубок головного користування зберігалась неприйнята лісопродукція, яка вже мала по зовнішніх ознаках тривалий термін зберігання (наявні темні торці та бічні тріщини від всихання), що свідчить про не проведення щоденного приймання лісопродукції і є порушенням пункту 3.1 Тимчасової інструкції з електронного обліку продукції лісозаготівель, лісопиляння і деревообробки на підприємствах Державного агентства лісових ресурсів України від 27.06.2012 №202 (далі - Інструкція з електронного обліку продукції № 202). Всього майстром на лісозаготівельних роботах [PERSON] в період з 02 по 07 жовтня 2019 року під час службового розслідування було забезпечено прийняття на рубці головного користування в кв. 27 вид 3/1 лісопродукції обсягом 96,326 куб.м., а у кв. 19 вид. 2/1 - 105,443 куб. м. Крім того, службовим розслідуванням було установлено, що частина штабелів лісоматеріалів круглих та дров`яної деревини не було покладено на підкладки, чим порушено пункт 20.4.2 Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості (НПАОП 02.0-1.04-05). Також в Акті службового розслідування від 08.10.2019 року вказано, що у кв.27 вид.3/1 виходячи із залишених дерев клена буде невиконання сортиментного плану із заготівлі лісоматеріалів круглих клена (при плані 35 куб. м буде заготовлено 18 куб.м.) (том 1 а.с. 127). Відповідно до посадової інструкції лісничого Маківського лісництва, затвердженої наказом від 16.02.2009 року, з якою позивач ознайомлений, Лісничий є керівником і організатором лісовідновлювальних, лісогосподарських і лісозаготівельних робіт, а також заходів по охороні та захисту лісу в лісництві - основному виробничо-територіальному підрозділу лісгоспу. Основним завданням лісничого є збереження, своєчасне відновлення та збільшення лісових багатство на довіреній йому території державного лісового фонду (том 1 а.с.37-39). Лісничий зобов`язаний забезпечувати виконання встановлених планів і завдань по обсягам виробництва, продуктивності, сортиментах, собівартості та якості продукції; вести по лісництву встановлену технічну документацію та обліку лісового фонду, відводу лісосік, охороні і захисту лісу, рубках догляду за лісом і санітарних рубках, лісовому насінництву, розсадниках, лісових культурах , відпуску лісу, розробці та поставці деревини; брати участь у складанні звітних документів і підведенні підсумків роботи лісництва, здійснювати суворий контроль за тим як апарат лісництва і лісова охорона виконують покладені на них обов`язки (пункти 30, 40, 41, 43 Посадової інструкції). В Акті службового розслідування від 08.10.2019 Комісія установила факт невиконання майстром на лісозаготівельних роботах [PERSON] , який безпосередньо підпорядковується лісничому, пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202. Пунктом 3 Посадової інструкції майстра лісу Маківського лісництва передбачено, що майстер лісу провадить приймання, облік, складування та відвантажування деревини споживачам, забезпечує її збереження (том 1 а.с.40-41). Інструкція з електронного обліку продукції від 27.06.2012 № 202 визначає порядок обліку продукції лісозаготівель, лісопиляння і деревообробки із застосуванням електронних засобів маркування та обліку деревини на підприємствах Держлісагентства України, де запроваджується Єдина державна система електронного обліку деревини у відповідності з Концепцією, схваленою розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2009 р. № 1090-р (пункт 1.1). Відповідно до пункту 1.2 зазначеної Інструкції основними завданнями електронного обліку лісопродукції є: - своєчасне, якісне та достовірне відображення руху лісопродукції; - одержання даних про залишки лісопродукції; - контроль за зберіганням і використанням лісопродукції; - облік та контроль за оплатою відвантаженої лісопродукції; - контроль за роботою матеріально-відповідальних осіб; - вжиття заходів щодо попередження нестач, крадіжок і незаконного витрачання лісопродукції. Електронний облік деревини - це система фіксації та оформлення руху деревних ресурсів із застосуванням засобів автоматизації на усіх етапах лісозаготівельних робіт з занесенням та передачею інформації поколодного (штабельного) обліку за допомогою сучасних інформаційних технологій для подальшого використання в бухгалтерському та управлінському обліку (пункт 1.3). Бирка - спеціальний засіб маркування деревини, виготовлений зі стійкого пластику з нанесеним захищеним від підробки номером та відповідним йому штрих-кодом, що надійно кріпиться до торця колоди чи хлиста за допомогою спеціального молотка. Однією з важливих умов організації електронного обліку лісопродукції є своєчасне, якісне і достовірне складання первинної документації по заготівлі, зберіганню, реалізації і використанню на власні потреби лісопродукції на всіх стадіях виробництва і місцях зберігання (пункт 1.5). Пункт 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 передбачає, що відповідальні особи по мірі заготівлі і підвозки деревини щоденно проводять її приймання від власних бригад (робітників) підприємства. Приймаючи заготовлені протягом дня хлисти і ділову деревину, відповідальні за приймання особи повинні заміряти кожен хлист і сортимент та зробити маркування незмивною крейдою чи фарбою (на торці хлиста - діаметр; на верхньому зрізі сортименту - сорт, діаметр). Далі у промаркований торець колоди, хлиста за допомогою спеціального молотка на відстані від краю не ближче ніж 50 мм забивається бирка. Приймання заготовленої деревини за допомогою КПК (кишеньковий персональний комп`ютер) відбувається із створенням Специфікації поколодного обліку (СПО), яка є додатком до Щоденника приймання лісопродукції від заготівлі (форма ЛГ-4). Далі за допомогою КПК сканується бирка в торці колоди і вибирається інформація стосовно породи, сортименту, сорту, довжини і діаметру (висоти і ширини для штабелю). На підставі СПО, створених за день роботи на одній ділянці (виду рубки) та від одного виконавця робіт (бригади) автоматично формується Щоденник приймання лісопродукції від заготівлі (форма ЛГ-4). Свідок [PERSON] , який працює адміністратором електронного обліку деревини ДП «Тростянецьке лісове господарство», суду показав, що вся лісопродукція, тобто заготовлена в процесі рубки на підставі лісорубного квитка деревина має обліковуватись в електронному обліку. Вся заготовлена лісопродукція має обліковуватись день в день, тобто звалене у певний день дерево після розкряжування повинно бути внесено в електронний облік підприємства за допомогою спеціальної бирки залежно від виду деревини, що забивається майстром. Бирки завчасно вносяться в електронний облік деревини. Спеціальний пристрій - кишеньковий персональний комп`ютер (КПК), яким користується майстер лісу при прийнятті продукції, зчитує цю бирку, і таким чином, дані про лісопродукцію завантажуються до КПК відповідної майстерської дільниці. В кінці робочого дня майстер повинен здійснити обмін даних з КПК та бази ЕОД (електронний облік деревини), що у подальшому дозволяє за допомогою номеру бирки установити місцеперебування лісопродукції. Незабезпечення майстром щоденного прийняття в електронних обліку заготовленої деревини є порушенням п.3.1 Тимчасової інструкції з електронного обліку. Майстер [PERSON] у своїх письмових поясненнях від 01.10.2019 року визнав неприйняття ним лісопродукції на рубках у кв. 27 вид 3/1 та кв. 19 вид 2/1 Маківського лісництва, зазначивши, що ці рубки незавершені, було різко припинено прибирання і складання лісопродукції, що не була повністю дотрельована у штабелі для обміру (том 1 а.с.131). Під час допиту у якості свідка в судовому засіданні майстер [PERSON] суду показав, що станом на жовтень 2019 року у нього відбувалось одночасно три рубки головного користування у кварталах 19, 23 та 27, які вже розроблялись протягом півроку. У кварталах 19 та 27 бригадами, що здійснювали рубку роботи були припинені наприкінці вересня 2019 року, точної дати [PERSON] не пам`ятає. На лісосіці у цих кварталах дійсно з кінця вересня 2019 року залишались штабелі ділової деревини, деяка деревина не була повністю стрельована, була також не зібрана у стоси дров`яна деревина. [PERSON] визнав, що не приймав щоденно у процесі заготівлі шляхом набивання бирок і внесення до електронного обліку деревину, що вже була складена в штабелі у кварталах 19 та 27, оскільки не встигав цього робити. Наприкінці місяця завжди багато роботи зі складання документів, тому займався цим. Також [PERSON] вказав, що завдання на виконання робіт у тих чи інших кварталах щоденно зранку отримував від лісничого [PERSON] і коли він отримував завдання переходити з однієї ділянки до іншої, то на думку [PERSON] це видно керівнику, що залишається неприйнятою до електронного обліку продукція. Факт неприйняття лісопродукції у кварталах 19 та 27 був виявлений коли проводилась вибіркова інвентаризація в ході перевірки лісгоспу державним аудитором. Маківське лісництво було попереджено про те, що 01.10.2019 буде проводитись на одній з ділянок, де проходила рубка «зняття залишків». Державний аудитор разом з працівниками лісгоспу та лісництва провела перевірку у кварталі 23, який закріплений за [PERSON] , в якому рубка вже була завершена, вся продукція була прийнята і зауважень не було. Проте після цього було виявлено під час відвідування аудитором ще двох кварталів 19 та 27, що у цих кварталах є деревина без бирок, після чого було розпочато службове розслідування у лісництві. [PERSON] зазначив, що частину неприйнятої ділової деревини вніс вже під час службового розслідування до електронного обліку 02 жовтня 2019 року, а решту прийняв 03 жовтня 2019 року, дров`яна деревина приймалась після складання в стоси. Обсяг несвоєчасно прийнятої деревини визначався за участі членів комісії із службового розслідування [PERSON] та [PERSON] , які звіряли кожну бирку з електронним обліком. Отже, майстер [PERSON] визнав факт невиконання ним пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 в частині щоденного її приймання по мірі заготівлі і підвозки деревини. Як установлено у результаті службового розслідування і підтверджується рапортом про рух лісопродукції за 1 жовтня 2019 року у кв. 27 вид 3/1 та кв. 19 вид 2/1 Маківського лісництва залишок лісопродукції за даними системи електронного обліку на початок місяця відсутній (том 5 а.с.52). Проте фактична наявність лісопродукції у зазначених кварталах, яка була заготовлена як визнав свідок [PERSON] до 01 жовтня 2019 року і мала бути внесена до системи електронного обліку підтверджується складеними в ході службового розслідування матеріалами (том 1 а.с.127-129, том 4 а.с.197-224) та показаннями свідків. Так, допитаний як свідок [PERSON] , який був на той час головним інженером лісового господарства лісгоспу і головою Комісії зі службового розслідування показав, що 01.10.2019 після отримання від бухгалтера [PERSON] відомостей про виявлене в ході вибіркової інвентаризації державним аудитором неприйнятої лісопродукції у Маківському лісництві, подав про це рапорт до в.о. директора ДП «Тростянецький лісгосп», в якому просив на час проведення інвентаризації припинити роботи із заготівлі на рубках у кв. 27 вид 3/1 та кв. 19 вид 2/1 та відсторонити майстра [PERSON] від роботи (том 1 а.с.132). Свідок [PERSON] під час допиту підтвердив, що разом з іншим членом Комісії [PERSON] був в указаних кварталах, 02 жовтня 2019 року майстер [PERSON] вже до його приїзду у другій половині дня встиг прийняти приблизно по 30 куб. м. ділової деревини у двох кварталах, але більша частина такої деревини, що була вже у штабелях, залишалась неприйнятою і повністю прийнята була 03.10.2019 загальним об`ємом близько 200 куб. м. Вся неприйнята деревина, як вказав свідок [PERSON] , мала по зовнішніх ознаках тривалий термін зберігання (наявні темні торці та бічні тріщини від всихання). Крім того, на це вказує обсяг неприйнятої деревини, оскільки денна норма на одного із чотирьох працівників у бригаді із заготівлі деревини у середньому складає 7 куб. м., що також підтвердив під час допиту свідок [PERSON] . Свідок [PERSON] , яка працює помічником лісничого Маківського лісництва суду показала, що входила до складу комісії при службовому розслідуванні у Маківському лісництві, завданням якої була перевірка прийняття лісопродукції. З цією метою [PERSON] та ще декілька працівників, виїжджали на місце рубки у квартали 27 та 19 , особисто проводили обстеження, в ході якого була виявлена деревина у торці темна і без бирок, і яка не була прийнята до електронного обліку, за що відповідає майстер і лісничий, який його повинен контролювати. Конкретні обсяги неприйнятої лісопродукції свідок за перебігом часу не пам`ятає, всю документацію по цьому факту складали бухгалтери, свідок була присутня під час огляду деревини на лісосіці. Свідок [PERSON] , який є головним лісничим, суду підтвердив показання [PERSON] та [PERSON] про те, що приводом для призначення ним як в.о. директора підприємства у жовтні 2019 року службового розслідування по Маківському лісництву стало те, що в ході перебування державного аудитора, яка здійснювала державний аудит підприємства і «знімала» залишки лісопродукції в одному з кварталів Маківського лісництва, де тривала головна рубка, було виявлено, що у кварталі 27 та 19 цього ж лісництва на території лісосіки зберігається деревина, на якій немає бирок, про що державний аудитор зробила зауваження. З метою перевірки причин такої ситуації була призначена перевірка, в межах якої ще була проведена інвентаризація. При виїзді у квартали 27 та 19 Маківського лісництва членів комісії, яким було доручено перевірку, було встановлено відсутність у торцах деревини бирок, наявність яких відповідно до Інструкції №202 є умовою для прийняття до електронного обліку заготовленої лісопродукції. Відсутність бирок, як пояснив свідок [PERSON] , вказує на те, що була порушена Інструкція № 202, оскільки заготовлена деревина в той же день не була прийнята в електронний облік. Прийняття продукції має бути щоденне по мірі заготівлі деревини, щоденно формується специфікація поколодного обліку та щоденник приймання продукції від заготівлі, що передбачено пунктом 3.1 Інструкції № 202, а не в кінці всієї рубки, на що посилається майстер. Щоденне приймання заготовленої лісопродукції в електронний облік спрямоване, як вказав [PERSON] , на попередження нестачі та крадіжки лісопродукції. Також свідок [PERSON] пояснив, що майстер повинен прийняти деревину у процесі її заготівлі бригадою, тобто після того як бригада провела звалювання дерева, розкряжування його та трелювання на відведений технологічною картою майданчик і до складення його в штабелі, щоб можна було зробити всі необхідні заміри кожної колоди мірною вилкою для його обліку і нанесення на торці колоди класу, діаметру та довжини. Пояснення майстра [PERSON] , який відповідав за прийняття і внесення в електронний облік лісопродукції у кварталах 19 та 27, про те, що була не закінчена ще рубка і деревина була недотрельована, свідок [PERSON] вважав, що не можна брати до уваги, оскільки недотрельована була лише дров`яна деревина (дрова) в незначній кількості, і щоб її прийняти і обрахувати треба було її скласти в штабелі (стоси), що в ході перевірки і було за відповідним розпорядженням свідка зроблено. Крім того, переведення бригади на рубку в інший квартал, про що вказує [PERSON] , також не пов`язано з прийняття лісопродукції самим майстром. Обсяг неприйнятої [PERSON] лісопродукції склав по двох кварталах понад 200 куб.м., що свідчить про те, що бригада для її заготовки працювала близько двох тижнів і майстер протягом всього цього часу заготовки мав щоденно по мірі заготівельних робіт приймати та обліковувати лісопродукцію, а позивач [PERSON] як керівник майстра мав відповідно до пункту 43 його посадової інструкції контролювати виконання його підлеглим своїх обов`язків. Крім того, свідок [PERSON] зазначив, що на те, що [PERSON] міг забезпечити щоденне прийняття в електронний облік заготовленої бригадою лісопродукції у кварталах 19 та 27 свідчить те, що як установили члени Комісії [PERSON] та [PERSON] майстер [PERSON] до складання деревини у штабелі на торцях колод вказав всі необхідні дані замірів (клас, довжину та діаметр), але не забив бирки та за допомогою КПК не вніс до системи електронного обліку заготовлену лісопродукцію, що зробив лише у присутності перевіряючих [PERSON] та [PERSON] під час службового розслідування протягом двох днів. Допитана як свідок [PERSON] суду показала, що як головний бухгалтер лісгоспу знайомилась з результатами службового розслідування та інвентаризації, проведеної у Маківському лісництві у жовтні 2019 року. Службове розслідування було розпочато, оскільки при виїзді представника держаудитслужби на місце рубки на двох ділянках Маківського лісництва була виявлена несвіжа лісопродукція, яка була без бирок і не відображена в електронному і бухобліку. Станом на 03 та 07 жовтня 2019 за підсумками інвентаризації після прийняття продукції в електронний і бухгалтерський облік розбіжностей (лишок та нестачі) не установлено, ці відомості підтверджують, що на цих ділянках вже нічого неоприбуткованого немає, все виявлено і внесено в облік. В наказі про призначення службового розслідування було зазначено як про підставу його проведення факт виявлення лишок, але щоб встановити їх наявність чи відсутність і потрібно було провести розслідування, в ході якого не підтвердилось припущення про лишки продукції, а був установлений факт несвоєчасного прийняття майстром великого об`єму заготовленої лісопродукції. [PERSON] зазначила, що бухоблік бухгалтерами ведеться на основі електронного обліку лісопродукції, який повинен збігатись, тому неприйняття продукції в систему електронного обліку вказує на відсутність лісопродукції в бухобліку. Допитаний щодо цих обставин свідок [PERSON] , який був членом з проведення службового розслідування, ні підтвердив, ні спростував указаних обставин, що перевірялись в ході службового розслідування, оскільки як він повідомив, він фактично участі у розслідуванні не брав, лише ознайомився з Актом від 08.10.2019 і підписав його засвідчивши лише факт ознайомлення з ним. Отже, показання указаного свідка не беруться судом до уваги як такі що не є належним доказом спірних обставин, ні тих обставин, що їх спростовують. Позивач [PERSON] у письмових поясненнях від 02.10.2019 на початку службового розслідування по факту неприйнятої лісопродукції пояснив, що дані про кількість деревини на ділянках у кв 27 та 19 подавались керівництву підприємства в повному обсязі у щоденних залишках по лісництву. Вказівок не вести електронний облік майстру [PERSON] позивач не давав (том 1 а.с.130). Під час судового розгляду [PERSON] зазначав, що станом на 01.10.2019 року [PERSON] мав одночасно в розробці чотири рубки, у кварталах 27 та 19 рубка тривала. Процес рубки не передбачає роботи бригади в одному місці до завершення рубки. Роботи постійно проводяться в різних місцях і тривають до кінця року. Позивач вказав, що постійно не міг бути на території всіх ділянок, де проводилась рубка. Викладені в Акті службового розслідування від 08.10.2019 факти [PERSON] вважав припущеннями, оскільки бригада могла працювати і 01, і 02 жовтня 2019 року, у тому числі дотрельовувати, складати деревину, а [PERSON] одночасно забезпечував її прийняття. Натомість, проаналізувавши надані письмові докази та показання допитаних свідків, суд дійшов висновку, що відповідачем доведено факт відсутності в електронному обліку станом на 01.10.2019 залишків заготовленої до указаної дати лісопродукції у кв. 27 вид 3/1 обсягом 96,326 куб.м., а у кв. 19 вид. 2/1 - 105,443 куб. м., яка всупереч приписам пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 не вносилась майстром [PERSON] щоденно в систему електронного обліку в день її заготівлі за допомогою спеціальної бирки. Як зазначив [PERSON] у письмових поясненнях від 02.10.2019 року він щоденно передавав дані про кількість деревини на ділянках у кв 27 та кв 19 керівництву, що свідчить про те, що він був обізнаний з обсягами заготовленої за день деревини. [PERSON] також вказав, що від майстрів відповідну інформацію отримує у рапортах про рух лісопродукції і щоденно зранку видає наряд майстрам на роботу на день. Станом на 01.10.2019 року, тобто за підсумками роботи бригад лісництва із заготівлі деревини у вересні 2019 року мали бути складені Наряди-акт на виконання робіт. Відповідно до пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 дані про виконані обсяги робіт в Наряд-акті формуються зі Щоденника (СПО). Наряд-акт на виконання робіт складається при настанні строку нарахування заробітної плати, затверджується лісничим. Отже, щоденне ведення і прийняття заготовленої за день лісопродукції в електронному обліку є, з одного боку, умовою достовірного відображення руху лісопродукції, він необхідний для попередження нестач, крадіжок і незаконного витрачання лісопродукції, а з іншого боку, на основі електронного обліку лісопродукції ведеться бухгалтерський облік та складаються Наряди-акти про обсяги виконаних працівниками лісництва робіт, що затверджуються лісничим і є підставою для нарахування заробітної плати за відповідний місяць роботи. Як підтвердив свідок [PERSON] заготовлена до кінця вересня 2019 року лісопродукція у кв. 27 вид. 3/1 обсягом 96,326 куб.м. та у кв. 19 вид. 2/1 - 105,443 куб. м., крім того, що не була внесена ним до системи електронного обліку, також не була ним внесена в Наряди-акти на виконання робіт, що складались для нарахування заробітної плати за указаний місяць. Здійснення позивачем відповідно до пункту 43 Посадової інструкції лісничого суворого контролю за виконанням підпорядкованим майстром покладених на нього обов`язків із щоденного прийняття лісопродукції за допомогою спеціальної бирки не вимагає від лісничого постійного перебування на території лісосік та фактичної перевірки ним наявності на заготовленій лісопродукції таких бирок, на що посилався позивач. Способи контролю забезпечення майстрами такої важливої умови збереження лісопродукції та достовірної фіксації її руху лісничий може обирати на власний розсуд, наприклад, шляхом перевірки формування майстром Щоденника приймання лісопродукції від заготівлі (форма ЛГ-4), який відповідно до пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 автоматично формується на підставі Специфікацій поколодного обліку, створених за день роботи на одній ділянці (виду рубки) та від одного виконавця робіт (бригади), що роздруковується і підписується відповідальною особою у трьох примірниках, один з яких здається в бухгалтерію підприємства для складання звітності. Крім того, Наряди-акти на виконання робіт, в яких відображаються обсяги виконаних робіт і які формуються з даних Щоденника приймання лісопродукції від заготівлі, що роздруковується з системи електронного обліку, затверджуються саме лісничим, а тому останній має контролювати достовірність внесених в Наряди-акти даних про обсяги заготовленої деревини. Відтак, факт неприйняття щоденно майстром [PERSON] лісопродукції, що призвело до її накопичення у кв. 27 вид. 3/1 обсягом 96,326 куб.м. та у кв. 19 вид. 2/1 - 105,443 куб. м. без відображення в бухгалтерському та електронному обліку свідчить про незабезпечення [PERSON] належного контролю за виконанням указаним майстром покладених на нього обов`язків, який він міг і повинен був забезпечити. Посилання [PERSON] на те, що на момент виявлення 01.10.2019 року штабелів деревини без бирок у кварталах 27 та 19 рубка тривала і бригада могла працювати і продовжувати заготовлювати продукцію не спростовують висновків викладених в Акті службового розслідування від 08.10.2019, які підтверджуються показаннями самого [PERSON] , який вказав, що робота бригади із заготівельних робіт на указаних ділянках була припинена в кінці вересня 2019 року і на момент проведення державним аудитором вибіркової інвентаризації 01.10.2019 та у подальшому під час службового розслідування роботи із заготівлі деревини у цих кварталах були припинені і не проводились, що також підтвердили свідки [PERSON] та [PERSON] . Доводи позивача про те, що у складених за підсумками інвентаризації порівняльних відомостях станом на 03 та 07 жовтня 2019 року відсутні відхилення між обсягом фактично наявної продукції у кварталах 19 та 27 та даними бухгалтерського обліку, а також відсутні лишки та нестачі (том 4 а.с.210-224) не спростовують факту незабезпечення позивачем виконання майстром [PERSON] вимог пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202. Як пояснила свідок [PERSON] складені за результатами інвентаризації під час службового розслідування Порівняльні відомості станом на 03 та 07 жовтня 2019 року є фіксацією результатів прийняття 02 та 03 жовтня 2019 року своєчасно неприйнятої лісопродукції в електронний і бухгалтерський облік, якої на 01 жовтня 2019 року в указаних обліках не було, але яка фактично була в наявності на 01 жовтня 2019 року на ділянках і після цього заготівлі не відбувалось. Головний бухгалтер лісгоспу [PERSON] зазначила, що фактично виявлена 01 жовтня 2019 року лісопродукція без бирок не є лишками з точки зору бухобліку, вона має статус несвоєчасно прийнятої в облік продукції, тому у порівняльних відомостях виявлена на ділянках продукція без бирок не могла бути відображена в графі лишки, які як правило виявляються в незначних обсягах (декілька куб. м.), а виявлена 01.10.2019 без бирок лісопродукція була у значному обсязі (200 куб. м.) і утворилась у процесі заготівлі в ході розробки лісосіки. Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем доведено порушення [PERSON] покладених на нього трудовим договором обов`язків, які стосуються контролю за виконанням вимог пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202. З приводу викладених в Акті службового розслідування від 08.10.2019 фактів не покладення частини штабелів лісоматеріалів круглих та дров`яної деревини на підкладки та незабезпечення виконання сортиментного плану із заготівлі лісоматеріалів круглих клена [PERSON] до оголошення догани наказом від 09.10.2019 № 313 письмових пояснень не давав. Згідно із статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Відповідачем не доведено, що відповідно до вимог статті 149 КЗпП України [PERSON] пропонувалось надати пояснення по суті указаних вище фактів, і що він відмовився надати такі пояснення, які повинні були враховуватись для з`ясування всіх обставин. Крім того, суд погоджується з доводами сторони позивача про те, що твердження про перспективне невиконання лісництвом сортиментного плану із заготівлі лісоматеріалів круглих клена не підтверджено належними доказами. Надання відповідачем на підтвердження цього лише Польової перелікової відомості дерев призначених в рубку на 2019 у кв. 27 вид 3/1 не є достатнім доказом такого висновку (том 1 а.с.135). Проте, ураховуючи доведення відповідачем порушення [PERSON] покладених на нього трудовим договором обов`язків, які стосуються контролю за виконанням вимог пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202, дотримання вимог статей 147- 149 КЗпП України при притягненні до дисциплінарної відповідальності позивача за указаним фактом , суд дійшов висновку про провомірність накладення дисциплінарного стягнення на позивача наказом від 09.10.2019 № 313. При цьому суд при оцінці обраного відповідачем виду стягнення, як обставину, що передбачена частиною 3 статті 149 КЗпП України, також бере до уваги, що на момент оголошення позивачу указаним наказом догани за відсутність контролю за виконанням вимог пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 до позивача попереднім наказом від 11.05.2019 року «Про результати раптової ревізії» також вже була оголошена догана за вчинення аналогічного проступку щодо незабезпечення щоденного прийняття заготовленої лісопродукції. Указаний наказ від 11.05.2019 № 168 станом на 09.10.2019 в силу вимог статті 151 КЗпП України не втратив за давністю юридичної сили (том 4 а.с.207-209). Висновки суду щодо проступків, викладених в оскаржуваному наказі від 22.06.2020 №210, яким затверджено результати службового розслідування у Маківському лісництві та доручено підготувати матеріали на звільнення позивача за пунктом 3 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України та звернення до профспілки про надання згоди на звільнення Судом установлено, що наказом директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 29.05.2020 №180 на підставі доповідних записок головного бухгалтера лісгоспу [PERSON] від 18.05.2020 та від 21.05.2020, головного економіста [PERSON] від 27.05.2020 щодо порушень оформлення нарядів-актів на виконання робіт за березень 2020 року та виконання лісогосподарських робіт догляду за лісовими культурами з перевищенням норм виробітку за квітень 2020 року з метою встановлення причини виникнення зазначених фактів було призначено службове розслідування, яким затверджено склад Комісії і доручено перевірити: 1) наряди акти- на виконання робіт, форма № ЛГ-1 по Маківському лісництву лісгоспу за період з 01.01.2020 по 30.04.2020 на предмет дотримання чинного законодавства при їх складанні; 2) перевірити видані розпорядження лісничим Маківського лісництва в лісництві за 2020 рік; 3) перевірити проведення позапланових ревізій при передачі майстерських дільниць, обходів за 2020 рік у лісництві (том 1 а.с.35-36, 140, 144). Факт подання доповідних записок від 18.05.2020, 21.05.2020 та від 27.05.2020, які стали приводом для початку службового розслідування підтвердили допитані як свідки головний бухгалтер [PERSON] та головний економіст [PERSON] , які повідомили про виявлення ними під час перевірки звіту по Маківському лісництву за березень 2020 року порушень у нарядах від 31.03.2020 №76,77, які полягали в тому, що не були затверджені спеціалістом лісового відділу, який повинен перевірити сам факт і обсяг виконаних робіт, були вказані роботи «поправляння деревини при навантаженні, норми виробітку і часу стосовно яких не розроблялась, а заробітна плата за їх виконання не повинна була нараховуватись бухгалтером лісництва. Зазначені обставини були перевірені в ході службового розслідування і оскаржуваним позивачем наказом директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON] від 22.06.2020 № 210 було затверджено результати проведеного службового розслідування у Маківському лісництві про виявлені Комісією порушення [PERSON] пунктів 36, 37, 38, 43, 45, 46 Посадової інструкції та інших нормативно-правових актів в частині: 1) незабезпечення контролю за достовірністю відображення в Нарядах-Актах на виконання робіт обсягів виконаних робіт; 2) не забезпечення контролю за безпекою виконання вантажних робіт та додержання всіма працівниками вимог техніки безпеки; 3) не забезпечення контролю за безпекою виконання лісокультурних робіт та не створення умов щодо ефективного використання робочого часу; 4) не дотримання нормативно-правових актів про охорону життя і здоров`я працівників у процесі трудової діяльності; 5) не забезпечення контролю за дотриманням вимог Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості (НПАОП 02.0-1.04-05); 6) не забезпечення контролю за дотриманням вимог Інструкції з охорони праці для водіїв автомобілів, на яких встановлено кран-маніпулятор № 41; 7) неналежний контроль за діями підлеглих працівників щодо своєчасного та повного приймання заготовленої лісопродукції, визначеного Інструкцією № 202; 8) порушення порядку проведення лісозаготівельних робіт; 9) не забезпечення контролю за дотриманням вимог пунктів 4.2, 4.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88; 10) не забезпечено контролю за дотриманням вимог розділу 5 Інструкції № 202, згідно якої ревізія лісопродукції у разі зміни матеріально-відповідальних осіб проводиться обов`язково; 11) порушення наказу директора підприємства від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць» ( том 1 а.с.24-27). Фактичні обставини відповідних проступків викладено в Акті службового розслідування, який надано до суду сторонами справи у двох примірниках, які мають розбіжності у даті складення Акту та розбіжність у показнику об`єму деревини, що протягом березня 2020 року була вивезена на нижній склад та реалізовувалась споживачам зазначених за даними ЕОД, який міститься на зворотньому боці першого аркушу Акту. Позивач надав копію Акту службового розслідування від 17.06.2020 (том 1 а.с.28-32), а відповідач - копію Акту службового розслідування від 19.06.2020 (том 1 а.с.97-101). Представником відповідача Мальченко Д.В. 23.06.2021 подану заяву про витребування у позивача оригіналу письмового доказу - Акту службового розслідування, копію якого надана до суду і відрізняється від примірника відповідача. Позивач та його представник зазначили про відсутність у їх розпорядженні оригіналу Акту про результати службового розслідування від 17.06.2020. Відповідно до частини 6 статті 95 ЦПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Отже, оскільки стороною відповідача було надано суду для огляду оригінал Акту службового розслідування від 19.06.2020, копія якого приєднана до матеріалів справи, суд на підставі частини 6 статті 95 ЦПК України не бере до уваги копію Акту про результати службового розслідування від 17.06.2020 (том 1 а.с.28-32), надану позивачем, а приймає як докази копію Акту від 19.06.2020 року подану відповідачем. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень у пункті 1 Акту від 19.06.2020 щодо незабезпечення контролю за достовірністю відображення в Нарядах-Актах на виконання робіт обсягів виконаних робіт та за безпекою виконання вантажних робіт та додержання всіма працівниками вимог техніки безпеки У Нарядах-актах на виконання робіт Маківського лісництва за березень 2020 року (далі - Наряд) було виявлено, що в Нарядах від 31.03.2020 № 76, 77 зазначено про виконання 04, 18, 19 березня 2020 року у кварталах 1, 19, 23, 37, 50, 57, 59 робіт з поправляння деревини при навантажені автомобілів лісгоспу, обладнаних гідроманіпуляторами. У Наряді № 76 об`єм деревини, що поправлявся указано 77,426 куб.м., що був визначений майстром [PERSON] на підставі об`єму дров`яної деревини ПВ, зазначеного у ТТН при перевезенні деревини мобільним транспортом, хоча за даними Електронного обліку деревини (ЕОД) 04 та 19 березня 2020 року - 0 куб. м., тобто за висновками Комісії зі службового розслідування не підтверджується об`єм деревини, що поправлялась при навантаженні - 77,426 куб.м. ( том 1 а.с.239). Аналогічно у Наряді № 77 об`єм деревини шпилькових порід, що поправлявся указано в обсязі 58,234 куб м., а за даним ЕОД 6,487 куб.м., тобто не підтверджується за висновками Комісії зі службового розслідування об`єм поправленої деревини 51,756 куб.м. (том 1 а.с.240). Крім того, Комісія з розслідування установила, що на виконання робіт з поправляння деревини за Нарядом № 76 витрачено 22 робочі години, а за Нарядом № 77 - 16 годин, витрати підприємства з оплати праці склали 1159 грн. Оскільки Галузеві норми виробітку часу, що затверджено Державним комітетом лісового господарства України виконання робіт з поправляння деревини не передбачають, а у ДП «Тростянецький лісгосп» норми виробітки таких робіт не впроваджені, а у впровадженій у роботі Маківського лісництва Карті технологічного процесу розроблення лісосіки не зазначено операції з поправляння сортиментів при виконанні роботи з їх навантаження , відсутній опис безпечних способів праці на підготовчих та основних роботах, за висновком Комісії лісничий [PERSON] , який несе відповідальність за правильне застосування норм виробітку, не забезпечив контроль за достовірністю показників у Нарядах від 31.03.2020 № 76, 77 та контроль за дотриманням працівниками вимог техніки безпеки відповідно до пунктів 37, 38 Посадової інструкції лісничого. Викладені висновки Комісії підтверджуються дослідженими судом доказами наданими стороною відповідача. Майстер лісу Маківського лісництва [PERSON] у письмових поясненнях зазначив що, 16 березня 2020 року був переведений на посаду майстра Маківського лісництва, 31.03.2020 отримав вказівку лісничого [PERSON] щодо написання Нарядів на виконання робіт по поправлянню деревини при погрузці автомобілем (фіскар). По наряду № 76 [PERSON] зазначив, що квартали 23, 50 не належать до його майстерської дільниці, знаходяться у розробці майстра [PERSON] , а по наряду № 77 [PERSON] пояснив, що роботи з поправляння деревини після прийняття його на роботу майстром з 16.03.2020 у кварталах 57, 59, 37 взагалі не проводились, обсяги робіт у Наряди № 76, 77 [PERSON] зазначив з відповідними розцінками за вказівкою майстра [PERSON] (том 1 а.с.141). Крім того, [PERSON] у додаткових письмових поясненнях вказав, що при навантаженні автомобілем хвойних порід довжиною 2 м працівники поправляли продукцію в штабелі, а при навантаженні поправляли на платформі автомобіля, який в цей час був заглушений, а навантаження ускладнювалось тим, що дров`яна деревина була крива, а об`єм визначався по ТТН, який обмірявся і застосовувався коефіцієнт 0,64 (том 1 а.с.147). [PERSON] під час допиту в суді підтвердив указані пояснення, зазначивши, що частина робіт з поправляння деревини у березні 2020 року була проведена при майстрові [PERSON] , а наряди у кінці місяця за результатами виконання таких робіт заповнював [PERSON] на підставі відомостей, які надав [PERSON] . Про складення таких нарядів № 76, 77 [PERSON] було відомо позивачу, який також підписував ці два наряди. Чи проводились такі роботи з поправляння деревини раніше [PERSON] не відомо, після березня 2020 року у лісгоспі заборонили такі роботи Майстер [PERSON] у письмових поясненнях підтвердив пояснення [PERSON] щодо заповнення останнім нарядів замість [PERSON] за його проханням, також [PERSON] , вказав, що наряд на поправку при навантаженні лісопродукції отримав від лісничого [PERSON] , такі роботи як він пояснив проводяться з двома працівниками , тому що один робітник не зможе це виконати, оскільки працює маніпулятор і один працівник не встигає відходити на безпечну відстань, працювати біля штабеля і на платформі автомобіля. Час виконання таких робіт з поправляння 2х метрової дров`яної деревини [PERSON] визначив по часу роботи автомобіля, що займає 45 хв. - 1 год., а об`єм указаний відповідно до ТТН вивезеної з лісосік деревини (том 1 а.с.188-190). Допитаний в судовому засіданні [PERSON] підтвердив указані письмові пояснення, додатково зазначивши, що при навантаженні двохметрової деревини краном-маніпулятором дрова погано укладаються і їх потрібно поправляти через те, що вони короткі, тому краном їх важко укладати, «когтями» кран їх затискає, але вони розсипаються. Поки кран стоїть лісоруби поправляють деревину. Ці роботи не дозволені, виконання таких робіт з ручного поправляння відомі [PERSON] , він не забороняв такі роботи. Поправляння деревини можна зробити лише механізмом крану, але це займає багато часу, ручне поправляння дозволяє це швидко робити. Водії при проведенні робіт з поправляння лісорубами не робили зауважень щодо заборони ручного поправляння. У присутності лісничого ці роботи не проводяться. Кожний водій по різному навантажує, не завжди треба ручне поправляння. Прямого дозволу на проведення таких робіт в документах лісгоспу немає, але роками ці роботи проводились. [PERSON] у письмових поясненнях вказав, що робота по поправлянню деревини лісопродукції при навантаженні в Нарядах майстром [PERSON] вказувалась за обліком годин та за масою (том 1 а.с.139). Отже, позивач не заперечив факт проведення у лісництві робіт з поправляння деревини, що крім змісту самих Нарядів № 76, 77 від 31.03.2020 досліджених судом підтверджується показами указаних майстрів [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] не спростовано висновків службового розслідування щодо недостовірності указаних у Нарядах № 76, 77 обсягів деревини, які як вказували майстри і [PERSON] - визначались по ТТН. Проте, під час допиту свідок [PERSON] , який працює з 2019 року головним економістом ДП «Тростянецьке лісове господарство», і входив до складу комісії з проведення службового розслідування у Маківському лісництві, пояснив суду, що по ЕОД за 04.03.2020 та 19.03.2020 по ТТН з вивезення деревини з лісу в ці дні жодної лісопродукції не вивозилось на нижній склад, у цех переробки і споживачам, не було будь-якого руху продукції, але у наряді №76 зазначений 77 кубічних метрів продукції. [PERSON] вказав, оскільки по ЕОД руху лісопродукції не було, також не було путівок на вивезення лісопродукції, було зроблено висновок, що в указані дні продукція не вивозилась, тому у наряд № 76 безпідставно всупереч даним електронного обліку було вказано кубатуру деревини. Наряди складають по своїх кварталах кожен майстер як матеріально відповідальна особа. Лісничий, ставлячи свій підпис в наряді фактично підтверджує достовірність і повному відображених в ньому даних як первинного документа, на підставі якого здійснюються витрати підприємства, а також на оплату заробітної плати. На рівні лісництва саме позивач є посадовою особою, яка підтверджує достовірність зазначених у нарядах даних, у тому числі зазначених його працівниками. [PERSON] якби здійснював дієвий контроль за роботою майстра перед затвердженням наряду мав перевірити показники зазначені в ньому майстром, наприклад, за даними ЕОД, при виявленні помилок та невідповідностей він як керівник мав це виправити. Також свідок [PERSON] та [PERSON] , який працює головним інженером ДП «Тростянецький лісгосп» та очолював комісію з службового розслідування у Маківському лісництві під час допиту підтвердили суду, що вся робота у лісгоспі регулюється галузевими нормами, затвердженими Державним комітетом лісових ресурсів і саме такого виду робіт з поправляння деревини під час роботи на автомобілі не передбачено нормами. Виконання таких робіт заборонено нормами техніки безпеки, тому Акти-наряди на такий вид робіт і складатись не могли. Роботи указані в нарядах 76, 77 не передбачені Картою технологічного процесу, не можна було [PERSON] видавати їх і затверджувати. Позивач, видавши наряди на виконання робіт з поправляння деревини, запустив увесь ланцюг подій з виконання такої роботи. Кран-маніпулятор дозволено використовувати лише при навантаженні деревини і коли в зоні його дії відсутні працівники. А в цьому випадку були оплачені роботи з навантаження деревини, що дозволено, а також окремо складено наряди на недозволені роботи з ручного поправляння деревини при навантаженні. Свідок [PERSON] , який працює з 2014 року інженером з охорони праці ДП «Тростянецьке лісове господарство» суду показав, що на кожен вид небезпечних робіт має складатись Карта технологічного процесу або проекти виконання робіт. У карті технологічного процесу по розробці лісосіки не вказано робіт з ручного поправляння деревини та безпечного способу їх виконання. В Інструкції № 41, яка поширюється на водіїв крана-маніпулятора, вказано про заборону перебування людей у зоні дії крана-маніпулятора. Оскільки при поправлянні деревини люди перебували в кузові машини, що є зоною дії крана-маніпулятора, то такі роботи не можна було проводити як небезпечні. Лісничий в силу своїх посадових обов`язків видає наряди на виконання робіт і контролює безпечність їх виконання і зобов`язаний не допускати виконання небезпечних для життя здоров`я робіт. Порушення [PERSON] полягає в тому, що він видав наряд на ручне поправляння деревини. Відповідно до пункту 101 Переліку робіт з підвищеною небезпекою, який затверджено наказом Державного комітету з нагляду за охороною праці України від 26.01.2005 № 15 і зареєстрований у Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 року за № 232/10512 вантажно-розвантажувальні роботи за допомогою машин і механізмів належать до робіт з підвищеною небезпекою. Пунктами 18.1.3, 18.1.5, 18.1.19 Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості, які затверджено наказом Державного комітету з нагляду за охороною праці України від 13.07.2005 № 119 і зареєстрований у Міністерстві юстиції України 22 вересня 2005 року за № 1084/11364 (зі змінами) усі вантажно-розвантажувальні роботи мають проводитися відповідно до карти технологічного процесу, затвердженої роботодавцем у встановленому на підприємстві порядку. Переміщування вантажу вантажно-транспортним устаткуванням необхідно організовувати так, щоб унеможливлювалось перебування працівників на вантажі і в зоні його можливого коливання чи падіння, а також поверх приміщень і транспортних засобів, в яких перебувають люди. Механізоване навантажування і вивантажування круглих лісоматеріалів слід організовувати так, щоб під час роботи унеможливлювалось перебування працівників на площадці автомобіля, причепі чи на вагоні-зчепі, між штабелем, що розбирається чи формується, а також в інших місцях зони дії переміщуваного вантажу і вантажозахоплювальних органів, уключаючи зону можливого розкочування лісоматеріалів під час аварійних ситуацій. Відповідно до Витягу з протоколу № 27 засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 20.12.2019 року [PERSON] пройшов навчання і перевірку знань з питань охорони праці та отримав посвідчення 14323 (том 1 а.с.230, 231). У переліку нормативно-правових актів з охорони праці, за якими проводилась перевірка знань позивача зазначені Перелік робіт з підвищеною небезпекою (НПАОП 0.00-2.01-05) та Правила охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості (НПАОП 02.0-1.04-05). Також Інструкція № 41 з охорони праці для водіїв автомобілів, на яких встановлено кран-маніпулятор вимагає, що завантажені сортименти деревини повинні на платформі поправлятись тільки захватом щелепного навантажувача (пункт 4.4), під час навантаження деревини кранами-маніпуляторами забороняється проводити завантаження-вивантаження, коли в зоні дії маніпулятора (в радіусі 20 м) знаходиться стороння особа або обслуговуючий персонал (пункт 5) (том 1 а.с.223-229). Пунктами 36, 37, 38 посадової інструкції лісничого Маківського лісництва передбачено, що лісничий зобов`язаний: створювати умови, що забезпечують нормальну експлуатацію та повне завантаження механізмів найбільш ефективне використання робочого часу; забезпечувати безпечні умови праці робітників лісництва на всіх видах робіт; забезпечувати додержання всіма працівниками вимог техніки безпеки; вживати необхідних заходів по усуненню виявлених порушень аж до припинення роботи включно. (том 1 а.с.37-39). Отже, оскільки норми виробітку та часу, що розроблені у ДП «Тростянецький лісгосп» та впроваджені на підставі Норми виробітку, часу та витрат палива на виконання лісозаготівельних робіт, затверджених Наказом Державного комітету лісового господарства України № 809 від 28.12.2007 не передбачають норм виробітку і часу на такий вид робіт як «ручне поправляння деревини», що підтверджується показаннями допитаних судом свідків [PERSON] , [PERSON] , а також з огляду на те, що викладеними вище нормативно-правовим актами з охорони праці забороняється перебування працівників під час завантажувальних робіт в місцях зони дії переміщуваного вантажу, на площадці автомобіля та між штабелем, що розбирається, суд дійшов висновку, що позивач не мав права видавати наряди на такий вид робіт і не мав права затверджувати за результатами їх виконання наряди акти від 31.03.2020 № 76, 77 з показниками часу їх виконання, які не передбачено нормами і обсягом робіт, які не узгоджуються з даними ЕОД. Відтак суд погоджується з позицією відповідача про порушення [PERSON] вимог пунктів 36-38, 43 посадової інструкції та Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості (НПАОП 02.0-1.04-05), про які указано в оскаржуваному наказі директора Державного підприємства «Тростянецький лісгосп» [PERSON]. від 22.06.2020 №210 і доводи позивача викладені у позовній заяві цього не спростовують. Проте, суд погоджується з тим, що в указаному наказі необґрунтовано вказано на порушення [PERSON] . Інструкції № 41 з охорони праці для водіїв автомобілів, на яких встановлено кран-маніпулятор, яка не передбачена у Переліку інструкцій з охорони праці, який затверджено 27.09.2019 наказом керівника ДП «Тростянецький лісгосп» по Маківському лісництву та Переліку нормативно-правових актів з охорони праці, за якими проводилась перевірка знань позивача (том 1 а.с.60, 230). Допитаний свідок [PERSON] , який працює інженером з охорони праці ДП «Тростянецьке лісове господарство» підтвердив, що указана інструкція поширюється на водіїв, а не на позивача і підлеглих йому працівників лісництва. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень у пункті 2 Акту від 19.06.2020 щодо не забезпечення контролю за безпекою виконання лісокультурних робіт та не створення умов щодо ефективного використання робочого часу Так, згідно з Актом службового розслідування від 19.06.2020 в ході перевірки Нарядів-актів на виконання робіт Маківського лісництва за квітень 2020 року було установлено, факи істотного перевищення норм виробітку сезонними працівниками на лісокультурних роботах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Так, у наряді від 30.04.2020 № 16 виконано роботи з прополювання середнього ґрунту при великій забур`яненості з нормою виробку 175,5 %, за нарядом від 30.04.2020 № 17 - 196 %, за нарядом від 24.04.2020 № 19 - 160,6 % та за нарядом від 30.04.2020 № 20 - 179,5%. Указані роботи були виконані сезонними працівниками, у тому числі у період перебування ними з 21 по 30 квітня 2020 року у відпустках без збереження заробітної плати на підставі наказу «Про надання відпусток» від 21.04.2020, що і призвело до перевищення норм виробітку. Заперечення позивача проти указаного факту ґрунтуються на тому, що йому не було за його твердженням доведено під підпис накази директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 21.04.2020 «Про надання відпусток» № 74-к цим працівницям (том 4 а.с.67). При цьому [PERSON] не заперечив, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] подавали йому 17.04.2020 заяви про надання відпусток без збереження заробітної плати з 21.04.2020, які він погодив своїм підписом вказавши «Не заперечую» (том 4 а.с.69-73), і які в подальшому були передані з лісництва до відділу кадрів лісгоспу для підготовки наказу. У табелі обліку робочого часу за квітень 2020 року було відображено перебування указаних шести працівниць у період з 21.04.2020 по 30.04.2020 у відпустках без збереження заробітної плати, що також не заперечив позивач і підтверджується копією відповідного табелю (том 4 а.с.68). Проте, у нарядах на виконання лісокультурних робіт від 30.04.2020 № 16, 17 , 20 та від 24.04.2020 № 19 були вказані обсяги робіт з урахуванням тих робіт, які були виконані працівницями у неробочі для них дні відпустки з 21 по 25.04.2020 (том 1 а.с.240-243). Отже, оскільки при обчисленні показника виконання норм виробітку у нарядах на виконання лісокультурних робіт від 30.04.2020 № 16, 17, 20 та від 24.04.2020 № 19 були враховані робочі дні згідно з табелем обліку робочого часу (13 днів), кількість яких менше, ніж фактична кількість відпрацьованих днів з урахуванням днів відпустки, виконання норм виробітку досягло показників 175,5 %, 196 %, 160,6 % та 179,5%, що вплинуло на нарахування заробітної плати цим працівникам у більшому розмірі, що підтвердили допитана як свідки головний бухгалтер [PERSON] та головний економіст [PERSON] . Свідок [PERSON] повідомила, що за розпорядженням директора перевіряла заробітну плату сезонних працівників - лісокультурниць по всьому лісгоспу, у результаті перевірки свідок виявила, що у Маківському лісництві у лісокультурниць така ж заробітна плата як у інших, хоча кількість відпрацьованих робочих днів у них менше у порівнянні з іншими лісництвами. Більша заробітна плата була за рахунок перевиконання норм виробітку. Про це [PERSON] подала доповідну записку керівництву. В ході службової перевірки було установлено, що перевиконання норм виробітку було внаслідок того, що лісокультурниці Маківського лісництва, перебуваючи у відпустках без збереження заробітної плати, фактично працювали. Оскільки [PERSON] відповідальний за організацію роботи в лісництві, підписує всі первинні документи, які є підставою для нарахування заробітної плати і без його відома лісокультурниці не могли виконувати роботу у відпустці. Указані показання узгоджуються з даними викладеними [PERSON] , у її доповідній до директора підприємства від 21.05.2020 року, за змістом якої [PERSON] , зазначила про однакову премію лісокультурниць Маківського лісництва, які працювали у квітні 2020 року 13 днів і лісокультурниць Нескучанського лісництв, які працювали 22 дні. При цьому лісокультурницям Маківського лісництва була нарахована найвища премія за перевиконання норм виробітку (том 4 а.с.108). Свідок [PERSON] щодо перевиконання лісокультурницями норм виробітку від 175-196% пояснив суду, що відповідно до колективного договору за перевиконання норм виробітку на підприємстві передбачено виплату премії як заохочення. Як правило у лісгоспі у середньому застосовується 120 % норм виробітку, виходячи з практики виконання аналогічних робіт в підрозділах. У колективному договорі передбачено максимальний % перевищення норм виробітку - 140 %. Виконання майже двократного обсягу робіт, що було виявлено у Маківському лісництві, при звичайних людських зусиллях викликає питання. Норма виробітку це розрахункова величина. Норми затверджуються наказом директора по роботах які тарифікуються. Факт значного перевищення норм виробітку у нарядах мала виявити [PERSON] інженер з нормування, але не виявила цього, за що понесла дисциплінарне стягнення. Проте як з`ясувалось причина таких норм виробітку була в тому, що лісокультурниці на території Маківського лісництва у квітні 2020 року працювали у дні, коли вони перебували у відпустках без збереження заробітної плати, про що позивач як керівник не міг не знати. Заяви працівників про надання відпустки візуються [PERSON] , а після закінчення місяця він підписує табель обліку робочого часу, в якому відображено стосовно кожного працівника дні перебування у відпустці. Допитаний як свідок голова Комісії із службового розслідування [PERSON] пояснив, що перебування працівника, який у відпустці на території підприємства і тим більше виконання будь-якої роботи заборонено. Працівників необхідно до лісокультурної площі довезти, що також є фактором небезпеки для їх життя і здоров`я. [PERSON] зазначив, що не можна говорити про необізнаність [PERSON] про перебування працівниць у відпустці, оскільки він візував їх заяви про надання відпусток, тому він не повинен був доручати виконання лісокультурних робіт і видавати наряди. Якщо в лісництво не передали з відділу кадрів накази на відпустку, то позивач як керівник підрозділу мав би уточнити це питання перед тим як викликати на роботу лісокультурниць. Також зазвичай зранку кожного дня після наряду у лісгоспі всі лісничі забирають належну їм документацію, і таким чином, накази потрапляють у лісництво. У письмових поясненнях [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] підтвердили факт роботи у період з 21.04.2020 під час відпустки на території Маківського лісництва з дозволу лісничого [PERSON] (том 1 а.с.115, 121-124) Під час допиту в суді свідок [PERSON] підтвердила, що писала заяву про відпустку без збереження заробітної плати, про необхідність написання такої заяви повідомив [PERSON] , якому була залишена заява на погодження, але з наказом про відпустку її не ознайомлювали. У квітні 2020 року, коли мала бути така відпустка, був локдаун, тому свідок та інші лісокультурниці просились у [PERSON] працювати, оскільки мали потребу в коштах для утримання родин. Потім свідку увечері подзвонила бригадир [PERSON] і повідомила, що позивач сказав наступного дня виходити на роботу. Чи буде це робота у період відпустки чи ні свідок не цікавилась. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що роботи проводились у період перебування у відпустці без збереження заробітної плати з 21 квітня 2020 року, яка оформлялась за заявою свідка, яку вона передала позивачу. Але з наказом [PERSON] ніхто не ознайомлював. До цього зазвичай завжди було, що подавалась заява про надання відпустки і було зрозуміло, що відпустка буде оформлена, тому залишалась вдома. Наказ ніколи під підпис не доводили для ознайомлення. [PERSON] , розуміючи, що перебуває у відпустці без збереження заробітної плати, свідок та інші працівниці самі просились у позивача вийти на роботу. Потім на другий чи на третій день, коли [PERSON] перебувала вдома, зателефонував [PERSON] і сказав, що є робота, тому вони можуть вийти на роботу наступного дня. Проаналізувавши указані обставини, установлені на підставі наведених доказів, суд погоджується з позицією відповідача про порушення [PERSON] вимог пунктів 36-38 посадової інструкції лісничого внаслідок допуску до роботи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з 21 квітня 2020 року під час дії наказу «Про надання відпустки» від 21.04.2020 року. Недоведення до відома позивача під підпис цього наказу не свідчить про необізнаність позивача як керівника підрозділу, якому були подані для погодження відповідні заяви на відпустку, з фактом його підписання директором лісгоспу та не спростовують його обов`язок забезпечувати ефективне використання робочого часу; безпечні умови праці робітників лісництва на всіх видах робіт та додержання всіма працівниками вимог техніки безпеки, які не передбачають допуск до виконання робіт працівників, які перебувають у відпустці без належного розпорядження (наказу) директора підприємства про відкликання з відпустки. Позивачу 05.06.2020 було запропоновано надати пояснення підстав надання дозволу робітникам на лісокультурних роботах виконувати роботи у квітні 2020 року під час перебування у відпустці, але як указано в Акті службового розслідування від 19.06.2020 позивач відмовився надавати пояснення ( том 1 а.с.101). Разом з тим, суд не погоджується з висновками, викладеними в Акті службового розслідування про недоцільність проведення ручних лісокультурних робіт у квітні 2020 року у кварталах 37 та 53 Маківського лісництва та непроведення механізованого догляду у рядках і міжряддях. Указаний висновок ґрунтується на Акті перевірки виконаних робіт по проведенню ручних доглядів за лісовими культурами по Маківському лісництву від 02.06.2020 року Комісією у складі інженера лісових культур [PERSON] , мисливознавця [PERSON] , лісничого [PERSON] та помічника лісничого [PERSON] , в якому вказано про задовільну якість виконаних робіт (том 1 а.с.198). З указаним Актом позивач не погодився і не підписав. Свідки [PERSON] та [PERSON] вказали, що у квітні 2020 року на ділянках, на яких вони виконували ручний догляд була забур`яненість, вважають, що роботу виконали якісно. Свідок [PERSON] в суді підтвердила, що дільниці, де лісокультурниці сапали, потребували догляду. Допитані як свідки інженер лісових культур [PERSON] та мисливознавець [PERSON] підтвердили висновки викладені ними в Акті про те, що на місці проведення лісокультурних робіт Маківського лісництва була установлена недоцільність просапування у квітні, оскільки була пожовкла осіння трава, не було такої забур`яненості у рядках. Свідки стверджували, що оскільки була поросль черемухи більше метра був доцільним механічний догляд. Як установлено судом роботи з ручного догляду за лісовими культурами (прополювання бур`яну) [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] проводилися у другій половині квітня 2020 року, а їх перевірка в ході службового розслідування проводилась 02 червня 2021 року, тобто через понад місяць. При цьому за змістом Акту на більшості ділянок, факт виконання робіт з ручного догляду в ході перевірки та їх задовільне виконання підтверджено, у тому числі відповідність фактичної ширини просапаних рядків даним Нарядів-актів. Висновок про недоцільність проведеного ручного догляду лісових культур у квітні 2020 року в Акті перевірки виконаних робіт по проведенню ручних доглядів за лісовими культурами по Маківському лісництву від 02.06.2020 року, складеному через тривалий термін належно не мотивований, по суті викладений як суб`єктивна думка членів Комісії. Необхідність проведення механізованого догляду в міжряддях на указаних ділянках на переконання суду автоматично не свідчить про недоцільність проведення ручного догляду без належного мотивування такого висновку з посиланням на визначені відповідними актами чітких критеріїв для проведення того чи іншого виду доглядів за лісовими культурами. Свідок [PERSON] в судовому засіданні посилався на те, що позивач мав погодити з лісовим відділом лісгоспу доцільність проведення робіт з ручного догляду, проте відповідачем не надано до суду доказів покладення на позивача відповідного обов`язку отримання такого погодження при організації і проведення роботи з догляду за лісовими культурами. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень, викладених у пункті 3 Акту від 19.06.2020 стосовно неналежного контролю позивачем за діями підлеглих працівників щодо своєчасного та повного приймання заготовленої лісопродукції, визначеного Інструкцією №202, порушення порядку проведення лісозаготівельних робіт В ході службового розслідування було установлено, що майстер лісу Маківського лісництва [PERSON] працював у вихідний день 08.02.2020 року на підставі наказу по підприємству від 07.02.2020 № 72 «По робочий день», який був виданий на підставі рапорту лісничого [PERSON] , в якому зазначено про виробничу необхідність (а.с.134 том 4). За даними ЕОД та документальною перевіркою виявлено, що майстер лісу [PERSON] 08.02.2020 здійснював приймання лісопродукції у кварталі 23 виділ 21 на КПК від заготівлі бригадами лісгоспу (круглі лісоматеріали породи дуб) в об`ємі 10,627 куб.м., зокрема, ним створено Щоденник приймання лісопродукції від заготівлі (форма - ЛГ-4) та відвантаження на нижній склад та цех переробки (ТТН СМ-140024-00890, СМ-140024-00891, СМ-140024-00892). В Акті службового розслідування указано, що за даними ЕОД приймання лісопродукції та оформлення [PERSON] товарно-транспортних накладних на вивезення лісопродукції відбувалось протягом 15 хв. з 08 год. 30 хв. до 08 год 45 хв. За роботу у вихідний день [PERSON] була нарахована заробітна плата у подвійному розмірі в сумі 713,60 грн. Інші працівники Маківського лісництва - вальники лісу, лісоруби, трактористи згідно з наказами підприємства до роботи 08.02.2020 не залучались. Оскільки 08.02.2020 інші працівники лісництва, крім [PERSON] не працювали, то Комісія зі службового розслідування дійшла висновку, що лісопродукція об`ємом 10,627 куб.м., яка була прийнята в цей день [PERSON] на КПК (в електроний облік), була заготовлена напередодні і не була ним всупереч вимогам пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 в день заготівлі. В Акті службового розслідування викладено висновок про те, що оскільки робота з приймання лісопродукції не відноситься до переліку тих робіт, до яких працівники залучаються у вихідні дні, лісничий [PERSON] внаслідок неналежного контролю за діями майстра лісу [PERSON] щодо своєчасного і повного приймання заготовленої лісопродукції, що передбачено вимогам пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202, призвів до необґрунтованих додаткових витрат підприємства з оплати праці в сумі 713,60 грн. У письмових поясненнях [PERSON] визнав, що 07.02.2020 не встиг здійснити приймання лісопродукції у кв. 23 вид 21, оскільки у нього було декілька рубок у різних кварталах ( том 1 а.с.162) Аналогічні пояснення надав [PERSON] під час допиту в судовому засіданні. Отже, ураховуючи показання [PERSON] , суд дійшов висновку про обґрунтованість висновків Комісії з проведення службового розслідування про порушення указаним майстром вимог пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 та незабезпечення позивачем відповідно до пункту 43 Посадової інструкції лісничого суворого контролю за виконанням підпорядкованим майстром покладених на нього обов`язків із щоденного прийняття лісопродукції за допомогою спеціальної бирки в електронний облік. Обов`язок здійснення позивачем такого контролю вже був мотивований судом при оцінці наказу від 09.10.2019 № 313. Проте висновки Комісії щодо необґрунтованого виходу на роботу у вихідний день [PERSON] виключно для усунення недоліків в роботі попереднього дня - для прийняття протягом 15 хв попередньо заготовленої лісопродукції і про необґрунтовані додаткові витрати підприємства з оплати праці в сумі 713,60 грн. не підтверджено відповідачем належними доказами. Так, за змістом Акту службового розслідування майстер [PERSON] 08.02.2020, крім прийняття лісопродукції, здійснював формування товарно-транспортних накладних на відвантаження лісопродукції. Допитаний як свідок [PERSON] показав, що 08.02.2020 була вивозка лісопродукції, працювали водії лісгоспу, 15 хв. зайняло приймання лісопродукції, а потім було завантаження в автомобіль деревини і [PERSON] виписував ТТН. Час зафіксований 15 хв. - це час оформлення документа в ЕОД - коли входив у програму і коли вийшов. [PERSON] повідомив [PERSON] про те, що він працюватиме 08.02.2020 за наказом, оскільки буде вивозка лісопродукції в цей день. Для того, щоб оформити вивозку, необхідно перед цим прийняти лісопродукцію, тому [PERSON] для забезпечення вивозки одночасно прийняв її, якби не було вивозки, то як вказав свідок, він би прийняв лісопродукцію заготовлену у п`ятницю, у понеділок, Рішення про те чи буде вивозка чи її не буде визначає не лісничий, а керівництво лісгоспу. Лісничий може доповідати про необхідність вивозки. Указані показання [PERSON] про те, що 08.02.2020 він не лише приймав заготовлену 07.02.2020 лісопродукцію, а і виконував роботу із забезпечення вивозки (відпуску) лісопродукції, необхідність проведення якої визначається керівництвом лісгоспу, і що в цей день разом з ним працювали водії автопарку лісгоспу, представниками відповідача не спростовано належними доказами, що виключає підстави для висновку про необґрунтованість рапорту лісничого [PERSON] про виробничу необхідність роботи майстра лісу [PERSON] у вихідний день і спричинення додаткових витрат підприємства з оплати праці указаного майстра у подвійному розмірі в сумі 713,60 грн. Акт службового розслідування містить лише твердження про те, що не працювали вальники лісу, лісоруби, трактористи Маківського лісництва, тобто працівники, які задіяні у заготівлі лісопродукції, проте Комісія жодних даних не вказала про те чи працювали водії з автопарку лісгоспу і чи проводились цього дня за участі майстра [PERSON] роботи з вивозки заготовленої лісопродукції. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень у пункті 4 Акту від 19.06.2020 щодо не забезпечення контролю за дотриманням вимог пунктів 4.2, 4.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 та ненадання разом з щомісячним звітом до бухгалтерії Щоденників приймання лісопродукції (форми ЛГ-4) та Специфікацій поколодного обліку Так, в пункті 4 Акту службового розслідування від 19.06.2020 указано, що в Нарядах-актах на виконання робіт за березень 2020 року № 1, 4, 8/1, 9, 11, 12, 16 від 31.03.2020, № 3 від 30.03.2020, № 5 від 28.03.2020 здійснено неодноразове виправлення у графі «Витрачено сировини, матеріалів та відходів щодо кількості палива «Бензин А-95, л». Виправлення було зроблено шляхом наведення чорнилами кулькової ручки інших цифрових значень поверх зазначених раніше. Представниками відповідача до суду надано копії та для огляду в судовому засіданні оригінали указаних Нарядів-актів, що містять відповідні виправлення ( том 4 а.с.89-97). Пункти 4.2, 4.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 передбачають, що помилки в первинних документах, облікових регістрах і звітності, що створені ручним способом, виправляються способом «червоного сторно», додаткових бухгалтерських проведень або коректурним способом, відповідно до якого неправильний текст або цифри закреслюються і над закресленим надписується правильний текст або цифри. Закреслення здійснюється однією рискою так, щоб можна було прочитати виправлене. Виправлення помилки повинно бути обумовлено надписом "виправлено" та підтверджено підписами осіб, що підписали цей документ, із зазначенням дати виправлення. Виправлення внесені в Наряди-акти про які йде мова в Акті службового розслідування від 19.06.2020 дійсно здійснено шляхом наведення на попередні цифри нових цифрових значень, а не способом, що указані у пунктах 4.2, 4.4 Положення. Позивач [PERSON] у позовній заяві, не погоджуючись з тим, що йому ставлять у вину указане порушення, посилався на те, що затвердив відповідні Наряди-акти на виконання робіт за березень 2020 року, оскільки їх прийняла бухгалтерія, яку влаштовували ці наряди, а всі позначки були чіткі для прочитання. Суд не погоджується з тим, що затвердивши відповідні Наряди-Акти, які містять виправлення, позивач допустив порушення посадових обов`язків, оскільки виходячи зі змісту посадової інструкції лісничого Маківського лісництва документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку не складають основну трудову функцію лісничого. Оформлення та обробка первинних документів, які є підставою для відображення у бухгалтерському обліку операцій та складання звітності є функцією бухгалтерської служби, що мала забезпечувати бухгалтер лісництва [PERSON] , яка в питанні ведення бухгалтерського обліку підпорядковується головному бухгалтеру лісгоспу [PERSON] , яка повинна її контролювати. Крім того, для виявлення виправлень показників неустановленим способом в Нарядах -актах та виявлення відсутності у складі щомісячних звітів Маківського лісництва Щоденників приймання лісопродукції (форми ЛГ-4) та Специфікацій поколодного обліку не потрібно проводити службове розслідування. Всі ці документи за підсумками роботи за місяць передаються кожним лісництвом до бухгалтерії ДП «Тростянецьке лісове господарство». Допитана як свідок головний бухгалтер [PERSON] суду показала, що Наряди перевіряються спочатку інженером з нормування праці, якому 2го числа надаються ще не зшиті наряди, потім інженером з лісового господарства. Після того як всі підписи на Нарядах-актах «зібрані», то бухгалтер лісництва [PERSON] їх всі зшиває і надає у центральну бухгалтерію лісгоспу. [PERSON] як головний бухгалтер лісгоспу перевіряє кожного місяця звіти кожного підрозділу, у тому числі всі наряди на предмет наявності всіх підписів, відсутності виправлень тощо. Після перевірки свідок погоджує своїм підписом звіт. Звіт за березень 2020 з усіма нарядами лісництво здає до 10-15 числа наступного за звітним місяцем, тобто до 15 квітня і потім зазвичай протягом місяця, тобто до середини травня [PERSON] перевіряє на правильність складання наряди всіх підрозділів. Проте факт виправлення в нарядах за березень 2020 по витраченому паливу у Маківському лісництві не був виявлений при такій звичайній перевірці. [PERSON] підтвердила, що після всіх спеціалістів погодила своїм підписом звіт по Маківському лісництву за березень 2020 року, але дати погодження не пам`ятає, наказ директора по прийманню звіту не містить терміну його перевірки. [PERSON] повідомила, що не додавались до звіту підрозділу і не підшивались Щоденники приймання лісопродукції та Специфікації поколодного обліку, про що свідок вказувала бухгалтеру [PERSON] , яка пояснила, що вони є у лісництві, але вона їх не підшила. [PERSON] вказала, що [PERSON] в питаннях бухгалтерського обліку підпорядковується їй. Отже, на підставі викладеного та показань свідка [PERSON] суд дійшов висновку, що дотриманням пунктів 4.2, 4.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88 при заповненні первинних документів не є трудовою функцією позивача, а є сферою відповідальності бухгалтера лісництва [PERSON] та її керівника [PERSON] .. Доказів про недостовірність виправлених показників щодо кількості палива «Бензин А-95, л» у нарядах актах на виконання робіт за березень 2020 року, за що повинен відповідати лісничий при їх затвердженні, відповідачем не доведено. Проте, відповідно до пункту 41 посадової інструкції лісничий зобов`язаний брати участь у складанні звітних документів і підведенні підсумків роботи лісництва. Як установлено судом пунктом 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 передбачено, що приймання заготовленої деревини за допомогою КПК відбувається із створенням Специфікації поколодного обліку (СПО), яка є додатком до Щоденника приймання лісопродукції від заготівлі (форма ЛГ-4). На підставі СПО, створених за день роботи на одній ділянці (виду рубки) та від одного виконавця робіт (бригади) автоматично формується Щоденник приймання лісопродукції від заготівлі (форма ЛГ-4). Відповідальна за приймання особа роздруковує і підписує Щоденник у трьох примірниках. Один примірник Щоденника видається бригадиру (представнику підрядника), другий залишається в особи, яка прийняла лісопродукцію, третій здається в бухгалтерію підприємства при складанні звітності. Отже, позивач під час формування щомісячного звіту лісництва за підсумками роботи за березень 2020 року повинен був проконтролювати наявність у його складі Щоденників приймання лісопродукції (форми ЛГ-4) та Специфікацій поколодного обліку, які повинні формувати майстри при прийнятті до електронного обліку заготовленої за день лісопродукції. Проте, оскільки щомісячний звіт Маківського лісництва за березень 2020 року як вказала під час допиту бухгалтер [PERSON] був поданий до бухгалтерії лісгоспу у строк до 15 квітня 2020 року, то саме з цієї дати відповідальні за перевірку звіту лісництва працівники бухгалтерії лісгоспу мали можливість виявити відсутність у складі звіту Щоденників приймання лісопродукції (форми ЛГ-4) та Специфікацій поколодного обліку і для цього призначати службове розслідування не потрібно. Отже, відповідач як роботодавець відповідно до статті 148 КЗпП України мав право протягом місяця з 15.04.2020 і до 15.05.2020 застосувати дисциплінарне стягнення до [PERSON] за незабезпечення контролю за виконанням пункту 3.1 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 в частині здавання в бухгалтерію підприємства зазначених документів щодо прийнятої лісопродукції за березень 2020 року, проте за указане порушення відповідно до наказу № 73-к 30.06.2020 відповідачем до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 148 КЗпП України, який закінчився стосовно цього порушення 15.05.2020 року. Указане також узгоджується з доповідною [PERSON] від 18.05.2020 на ім`я директора [PERSON] , за змістом якої остання підтверджує, що 15.05.2020 перевіряла звіт по Маківському лісництву за березень 2020 року (а.с.144). Таким чином, порушення викладені у пункті 4 Акту службового розслідування від 19.06.2020 безпідставно покладені відповідачем в основу рішення від 30.06.2020 про звільнення позивача за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень у пунктах 5 та 7 Акту від 19.06.2020 щодо порушення Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниці), затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23, наказу директора підприємства від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць» Викладені у пунктах 5 та 7 Акту від 19.06.2020 факти стосуються незабезпечення проведення позапланових ревізій та ненадання Актів позапланової ревізії інженеру з охорони праці та захисту лісу лісгоспу при передачі 06.03.2020 майстерської дільниці № 2 від Майстра лісу [PERSON] , до майстра [PERSON] та при передачі 16.03.2020 цієї ж майстерської дільниці до майстра [PERSON] , що, як зазначено у висновках службового розслідування, є порушення позивачем пунктів 45, 46 Посадової інструкції та зазначених вище Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниці) та наказу директора підприємства від 25.09.2018 № 267. Проте, за таке порушення щодо незабезпечення проведення позапланових ревізій при передачі 06.03.2020 майстерської дільниці № 2 від Майстра лісу [PERSON] , до майстра [PERSON] та при передачі 16.03.2020 цієї ж майстерської дільниці до майстра [PERSON] , позивач [PERSON] вже був притягнутий до дисциплінарної відповідальності наказом від 12.06.2020 № 203 «Про результати проведення раптової ревізії», яким позивачу оголошено догану ( том 1 а.с.18-20). Представники відповідача не змогли пояснити в чому розбіжність між виявленими тотожними фактами в ході раптової ревізії та службового розслідування, які проводились одночасно у червні 2020 року у Маківському лісництві, і з яких правових підстав за порушення викладені у пунктах 5 та 7 Акту службового розслідування від 19.06.2020 до позивача 12.06.2020 року було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, а 30.06.2020 указане порушення було покладено в основу рішення відповідача про звільнення позивача. Відповідно до частини 2 статті 149 КЗпП України за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. Отже, відповідач всупереч вимогам указаної норми КЗпП України за одне порушення трудової дисципліни застосував два дисциплінарних стягнення (12.06.2020 - догану, 30.06.2020 - звільнення). Таким чином, порушення викладені у пунктах 5 та 7 Акту службового розслідування від 19.06.2020 безпідставно покладені відповідачем в основу рішення від 30.06.2020 про звільнення позивача за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. Оцінка судом установлених в ході службового розслідування порушень у пункті 6 Акту від 19.06.2020 щодо недотримання вимог розділу 5 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 та розділу VI Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниці), затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23 (далі - Інструкція № 23). Так, у пункті 6 Акту службового розслідування від 19.06.2020 [PERSON] ставиться у вину те, що позапланова ревізія майстерської дільниці у зв`язку з хворобою матеріально-відповідальної особи - майстра лісу [PERSON] з 21.02.2020 по 28.02.2020 та передача дільниці іншому представнику підприємства як того вимагає пункт 6.3 Інструкції № 23 не проводилась. Як установлено судом на підставі рапорту лісничого [PERSON] наказом керівника лісгоспу від 25.02.2020 № 21-к у зв`язку з перебуванням майстра [PERSON] на лікарняному з 26.02.2020 виконання обов`язків майстра лісу 2 дільниці на час хвороби [PERSON] покладено на майстра на лісозаготівельних роботах [PERSON] (том 1 а.с.150). Отже твердження в Акті службового розслідування від 19.06.2020 року про взагалі не передання дільниці № 2 іншому представнику підприємства спростовуються указаним наказом виданим за рапортом позивача. Позивач не погодився з порушенням ним Інструкції № 23 за наведених в Акті обставин, посилаючись на те, що проведення позапланової ревізії проводиться у випадку тривалої хвороби матеріально-відповідальної особи, але хвороба [PERSON] не була тривалою. Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Інструкції № 23, яка міститься в матеріалах справи, ревізіїі лісових обходів (майстерських дільниць) на предмет збереження лісів і майна, яке знаходиться під охороною матеріально-відповідальних осіб поділяються на планові, контрольні, раптові, поточні та позапланові (том 1 а.с.45-47). Позапланові ревізії здійснюються під час передачі лісового обходу, майстерської дільниці, відпусткою, звільненням, переміщенням, тривалою хворобою, відстороненням від виконання службових обов`язків матеріально-відповідальних осіб - майстрів лісу (старших майстрів лісу), лісничих, або при поверненні їх на роботу після тимчасової відсутності (пункт 6.1 Інструкції №23). Аналогічні вимоги передбачені наказом директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць» щодо проведення лісничими позапланових ревізії у зв`язку з тривалою хворобою матеріально-відповідальних осіб - майстрів (том 1 а.с.59). Норми Інструкції № 23 та виданий на її підставі наказ директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 25.09.2018 № 267 не містять визначення «тривала хвороба». При цьому вказівка на те, що хвороба має бути тривалою свідчить про те, що проведення позапланової ревізії повинно бути організоване лісничим не при будь-якій хворобі матеріально-відповідальної особи. Отже, наведені норми Інструкції № 23 не містять чіткості та точності, передбачають можливість різного тлумачення, що не відповідає принципу юридичної визначеності, створює ризик його свавільного застосування, і що в питанні притягненні особи до юридичної відповідальності є недопустимим. У справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» Європеський суд з прав людини наголосив на тому, що вислів «згідно із законом» не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону; положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах, а також закон має передбачати засоби юридичного захисту проти свавільного застосування (рішення у справі «Власов проти Росії» (Vlasov v. Russia), заява № 78146/01, п. 125). За таких обставин, ураховуючи, що період тимчасової непрацездатності [PERSON] тривав з 21 по 28 лютого 2020 року був незначним, за відсутності чіткого визначення терміну «тривала хвороба», суд погоджується з позицією [PERSON] про відсутність з його боку порушень вимог розділу 5 Інструкції з електронного обліку продукції № 202 та розділу VI Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниці), затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23 за наведених у пункті 6 Акту службового розслідування від 19.06.2020 обставин. Отже, оскільки відповідачем доведено порушення (невиконання та неналежне виконання) позивачем покладених на нього трудовим договором обов`язків за обставин викладених у пункті 1-3 Акту службового розслідування від 19.06.2020, які ураховуючи застосоване наказом від 09.10.2019 № 313 до [PERSON] дисциплінарне стягнення у виді догани набули ознак системності, суд дійшов висновку про правомірність звільнення позивача наказом від 30.06.2020 № 73-к за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. Посилання позивача на те, що наказ від 30.06.2020 № 73-к «Про звільнення» не містить посилань на конкретні пункти порушень посадової інструкції, Правил внутрішнього трудового розпорядку, Колективного договору, не є підставою для визнання його незаконним і скасування, оскільки у наказі про звільнення наведена правова підстави звільнення позивача та фактична підстава - зокрема, накази від 09.10.2019 № 313 «Про результати службового розслідування», від 05.06.2020 № 195, від 12.06.2020 № 203 та від 22.06.2020 № 210, з яких накази від 09.10.2019 №313 та від 22.06.2020 № 210, які складають систему для звільнення позивача за пунктом 3 статті 40 КЗпП України, і які містять всі необхідні посилання на допущені позивачем дисциплінарні проступки, яким судом надана оцінка. За таких обставин, позов [PERSON] в частині вимоги про його поновлення на посаді лісничого Маківського лісництва ДП «Тростянецьке лісове господарство» та в частині похідної вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу не підлягає задоволенню. Також з огляду на викладені вище висновки суду про доведення відповідачем вчинення [PERSON] частини дисциплінарних проступків, виявлених в ході службового розслідування у Маківському лісництві, не підлягає задоволенню позовна вимога про визнання незаконним та скасування наказу ДП «Тростянецький лісгосп» «Про результати проведення службового розслідування» від 22.06.2020 № 210, яким було затверджено результати службового розслідування та було доручено підготувати матеріали для звільнення позивача. Крім того, суд вважає, що оскарження позивачем наказу ДП «Тростянецький лісгосп» «Про результати проведення службового розслідування» від 22.06.2020 № 210 не є належним способом захисту його прав, які він вважає порушеними внаслідок його звільнення з посади за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи «правового акта індивідуальної дії» правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що «правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)» стосуються окремих осіб, «розраховані на персональне (індивідуальне) застосування» і після реалізації вичерпують свою дію. Оспорений позивачем наказ від 22.06.2020 № 210 є актом індивідуальної дії і після його реалізації він вичерпав свою дію внаслідок звернення роботодавця до профспілки з поданням про надання згоди на звільнення [PERSON] та підписання директором підприємства наказу від 30.06.2020 №73-к про звільнення позивача за пунктом 3 частини першої статті 40 КЗпП України. Отже, оскільки цей оскаржуваний наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права [PERSON] , оскільки скасування цього наказу не може призвести до відновлення порушеного права останнього. Для захисту прав позивача у цих спірних правовідносинах належним і достатнім способом захисту його прав є заявлення вимоги про скасування саме наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. ІІ Висновки суду щодо оскаржуваного наказу від 05.06.2020 року № 195 «Про підсумки проведеної колегії в СОУЛМГ та виконання фінансово-господарської діяльності підприємств» Як установлено судом пунктом 1 указаного наказу до позивача застосовано попередження про недопущення перевищення норм виробітку, затверджених на підприємстві при оформленні наряд-актів на виконання робіт, а пунктом 2 наказу до [PERSON] застосовано попередження за порушення порядку ведення документів з оформлення лісових пожеж (том 1 а.с.203-204). Позивач у позовній заяві посилався на те, що йому невідомо на підставі яких документів прийняте це рішення про оголошення йому попереджень, з ними його не ознайомили і не зажадали від нього пояснень за цими фактами. [PERSON] посилався на те, що згідно протоколу засідання колегії СОУЛМГ № 4 від 26.05.2020 робота позивача не обговорювалась. Крім того, стаття 147 КЗпП України не передбачає такий вид дисциплінарного стягнення у виді попередження. Відповідно до статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Розділом 7 Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників ДП «Тростянецьке лісове господарство», які є додатком 4 до Колективного договору, схваленого на конференції трудового колективу 23.01.2020 за порушення трудової дисципліни до працівника можуть бути застосовані наступні дисциплінарні стягнення: попередження, догана, пониження в посаді, звільнення (том 1 а.с.232-237, том 2 а.с.50-169). Отже, оскільки указаним локальним актом підприємства передбачено таке стягнення як попередження, то за умови порушення трудової дисципліни таке стягнення могло бути застсоване відповідачем до позивача. В описовій частині спірного наказу від 05.06.2020 року № 195 у контексті застосованого пунктом 1 наказу до позивача попередження за перевищення норм виробітку, затверджених на підприємстві при оформленні наряд-актів на виконання робіт вказано, що 29.05.2020 року на технічній нараді ДП «Тростянецьке лісове господарство» було підведено підсумки проведеної колегії СОУЛМГ та проінформовано присутніх на нараді про виявлені економічною службою лісгоспу в нарядах-актах на виконання робіт фактів істотного перевищення затверджених на підприємстві норм виробітку, зокрема по Маківському лісництву - перевиконання норм виробітку при проведенні ручного догляду склало 196 %. За змістом протоколу № 5 засідання технаради від 29.05.2020, за підсумками якого було видано спірний наказ від 05.06.2020 року № 195, на якій був присутній позивач, будь-які дані щодо інформування та обговорення питання перевищення у Маківському лісництві норм виробітку затверджених на підприємстві відсутні (том 1 а.с.202). Слід зазначити, що спірний наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не містить чіткого формулювання суті і обставин проступку допущеного позивачем, у тому числі коли воно мало місце, достатніх даних про конкретні винні дії позивача щодо порушення трудової дисципліни, які б могли бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності і оголошення попередження. У спірному наказі наведене лише твердження про перевиконання у Маківському лісництві норм виробітку при проведенні ручного догляду, яке склало 196 %, при цьому за яким конкретно нарядом, якого місяця був установлений такий показник зі спірного наказу незрозуміло. Відповідачем не дано доказів розміру затверджених на підприємстві норм виробітку за цим видом робіт, для оцінки істотності такого перевищення. Не доведено відповідачем який обов`язок, який складає трудову функцію позивача він порушив. За відсутності деталізації обставин, які позивачу ставляться у провину, суд позбавлений можливості оцінити наявність порушень обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку, перевірити дотримання роботодавцем строків застосування дисциплінарного стягнення, визначених статтею 148 КЗпП України. Також обґрунтованим суд вважає посилання позивача на незаконність застосованого попередження пунктом 1 наказу від 05.06.2020 року № 195 через те, що відповідач не зажадав від нього пояснень перед прийняттям рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Як уже зазначав суд пояснення порушника трудової дисципліни, які має роботодавець відповідно до статті 149 КЗпП України зажадати від працівника, є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Відповідачем не доведено, що відповідно до вимог статті 149 КЗпП України [PERSON] пропонувалось надати пояснення з приводу перевищення норм виробітку при проведенні ручного догляду, і доказів того, що він відмовився надати такі пояснення, які повинні були враховуватись для з`ясування всіх обставин. У спірному наказі від 05.06.2020 року № 195 та протоколі № 5 засідання технаради від 29.05.2020 мова йде лише про вимогу до [PERSON] надати пояснення стосовно лісових пожеж. Отже, суд дійшов висновку, що застосування до позивача попередження про недопущення перевищення норм виробітку, затверджених на підприємстві при оформленні наряд-актів на виконання робіт є незаконним, а тому пункт 1 наказу від 05.06.2020 року № 195 в частині застосованого до [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді попередження слід скасувати, частково задовольнивши вимогу позивача. В описовій частині спірного наказу від 05.06.2020 року № 195 у контексті застосованого пунктом 2 наказу до позивача попередження за порушення порядку ведення документів з оформлення лісових пожеж вказано, що спеціалістами СОУЛМГ разом з представниками Державної служби України з надзвичайних ситуацій була проведена перевірка лісгоспу на готовність до пожежонебезпечного періоду, були відмічені недоліки в роботі посадових осіб лісгоспу, пов`язані з оформленням даних про лісову пожежу. Так, за змістом спірного наказу від 05.06.2020 року № 195 30.03.2020 у кв.50 вид 27 Маківського лісництва лісгоспу сталась лісова пожежа, при цьому станом на 29.05.2020 року лісничим [PERSON] не було надано до лісового відділу лісгоспу План-абрис на лісові пожежі в лісництві та встановлена невідповідність даних в актах про лісові пожежі з книгою обліку лісових пожеж. Позивач в ході судового розгляду стверджував, що ним своєчасно були складено і Акт про лісові пожежі, і План-абрис пожежі в очолюваному ним лісництві, в яких були вказані всі необхідні дані, і які були передані своєчасно до лісового відділу лісгоспу. На підтвердження указаних доводів [PERSON] додав до позовної заяви відповідні копії двох Актів та планів від 30.03.2020 (том 1 а.с. 48-53). Свідок [PERSON] суду показав, що з липня 2019 року до березня 2021 року працював інженером лісових культур ДП «Тростянецький лісгосп». [PERSON] вказав, що по пожежах, що стались у березні 2020 року у Маківському лісництві надавалась інформація неповна, у поданому Акті була розбіжність з Книгою обліку лісових пожеж щодо залученої техніки (в Акті указано автомобіль МЧС, а в Книзі - автомобіль лісгоспу) та не було плану щодо ділянки лісової пожежі. Плани мали бути подані одразу після пожежі на початку квітня 2020 року, усно вказувалось лісничому Маківського лісництва та його помічнику на необхідність їх надання до лісового відділу. Про ці недоліки [PERSON] подав доповідну записку 29 травня 2020 року. Свідок [PERSON] , який працює головним лісничим лісгоспу суду показав, що на технічній нараді директор повідомив, що на колегії Сумського обласного управління лісового господарства було піднято питання про невідповідність по Тростянецькому лісгоспу даних про лісову пожежу. Після наради [PERSON] доручив [PERSON] підняти матеріали по пожежах у Маківському лісництві - Акт про лісову пожежу та відповідні книги, після огляду яких було виявлено невідповідності у кількості задіяних для гасіння людей та кількості автомобілів, а також не було додано Плану-абрису до Акту про пожежу. Лісгосп у випадку пожежі передає оперативному черговому СОУЛМГ відповідні дані про пожежі, який у журналі фіксує попередню інформацію про дату пожежі, сили і засоби використані при гасінні, потім подається звіт лісгоспу до обласного управління. Відповідачем доведено розбіжність відображених в Акті про лісову пожежу № 1 від 30.03.2020 даних про залучених до гасіння кількості осіб та техніки (4 чоловіки лісової охорони, пожежний автомобіль лісгоспу, автомобіль МНС) даним Журналу оперативного чергового ДП «Тростянецький лісгосп» (5 осіб лісової охорони, 3 працівники МНС), Книгою обліку лісових пожеж по Маківському лісництву (кількість людиноднів та машинозмін: 0,96, МНС - 0,24, пожежний автомобіль лісгоспу), Книгою обліку лісових пожеж ДП «Тростянецький лісгосп» (машинозмін 0,48, людиноднів 1,44) (том 4 а.с.80-88.). Аналогічні розбіжності підтверджуються щодо лісової пожежі за Актом про лісову пожежу № 2 від 30.03.2020. Позивач не пояснив під час судового розгляду причин таких розбіжностей і не спростував таких фактів, як того, що саме він передавав такі дані оперативному черговому та складав документи з оформлення даних про указані дві лісові пожежі у Маківському лісництві, що стались у березні 2020 року. Посилання позивача у позові про те, що йому не було запропоновано подати пояснення спростовуються протоколом № 5 засідання технаради від 29.05.2020, в якому зазначено про вимогу керівника до [PERSON] надати пояснення стосовно лісових пожеж. Відповідно до пункту 26 Посадової інструкції лісничий зобов`язаний забезпечувати своєчасне і правильне складання актів та протоколів працівниками лісової охорони лісництва про лісові пожежі та лісопорушення, а також своєчасне оформлення і направлення їх в лісгосп. Отже, застосування до позивача попередження за порушення порядку ведення документів з оформлення лісових пожеж, які полягають у невідповідності даних в актах про лісові пожежі з книгою обліку лісових пожеж, суд вважає обґрунтованим і таке стягнення накладено на позивача з дотриманням вимог статті 147-149 КЗпП України. При оцінці підстав накладення указаного стягнення за відсутність станом на 29.05.2020 у лісовому відділі лісгоспу Плану-абрису на лісові пожежі в Маківському лісництві суд виходить з такого. Як уже зазначалось судом позивач надав до суду копії складених Планів до Актів № 1 та 2 від 30.03.2020 лісових пожеж, в яких наведено план ділянки пожежі та вказана її площа - 0,4 га, що збігається з даними Актів та досліджених судом Книг обліку лісових пожеж та журналу. Як пояснив позивач, не склавши План та не провівши зйомку, він не зміг би відобразити в Акті площу пожеж. Проте, позивачу ставиться у вину не факт не складання Планів-абрисів, а факт їх неподання до лісового відділу лісгоспу. Про факт відсутності станом на 29.05.2020 у лісовому відділі лісгоспу Плану-абрису на лісові пожежі в Маківському лісництві стверджували свідки [PERSON] та [PERSON] . При цьому свідок [PERSON] під час показань посилався на те, що відповідну інформацію отримував від [PERSON] після технаради 29.05.2020. Так, свідок [PERSON] зазначив, що саме йому з лісництв передаються документи за результатами оформлення лісових пожеж. Свідок зазначив, що до лісового відділу лісгоспу Плани з Маківського лісництва по двом пожежам наприкінці березня 2020 мали бути подані одразу після пожежі на початку квітня 2020 року. Акти про лісові пожежі були подані своєчасно, але без Планів, [PERSON] стверджував, що він усно вказував лісничому Маківського лісництва та його помічнику на необхідність їх надання до лісового відділу. Свідок [PERSON] зазначив, що документи по лісових пожежах у Маківському лісництві отримав від інженера захисту лісу [PERSON] , який на його вказівку надав матеріали за пожежу у Маківському лісництві 30.03.2020. [PERSON] підтвердив, що Акт про лісову пожежу та план абрис лісництво після пожежі подає у лісовий відділ лісгоспу, на той час їх приймав [PERSON] , але він не доповів про відсутність Плану-абрису до Акту про пожежу за 30.03.2020. [PERSON] стверджував, що надав [PERSON] усну вказівку провести зйомку і скласти Акт та стверджував, що План-абрис до Акту був складений [PERSON] вже після технаради. Потім [PERSON] підтвердив [PERSON] факт складення Плану-абрису. Доповідну записку директору лісгоспу про відсутність Планів до Актів про лісові пожежі [PERSON] подав 29.05.2020, що є моментом виявлення відповідачем указаного порушення позивачем обов`язку, визначеного пунктом 26 Посадової інструкції лісничого щодо забезпечення своєчасного подання в лісгосп документів про лісові пожежі (том 4 а.с.102). Резюмуючи викладене, суд дійшов висновку про законність наказу від 05.06.2020 року № 195 в частині застосованого пунктом 2 до позивача попередження. При цьому суд не бере до уваги як необґрунтовані посилання у відзиві та підсумкових поясненнях представника відповідача Мальченка Д.В. про те, що дисциплінарне порушення позивача за наказом від 05.06.2020 року № 195 також полягало у тому, що у Маківському лісництві не було укомплектованого до табельної належності пожежний щит, незаведений «Журнал обліку вогнегасників на об`єкті», на нижньому складі естакада для навантажувача вагонів необладнана перехідним містком і не приведений у відповідність до ПУЕ подовжувач електричний та вимикач на електроопорі, по цеху переробки деревини на дільниці виготовлення дров колотих ворота не обладнані пристосуванням для їх фіксації у відкритому та закритому положенні. У спірному наказі від 05.06.2020 року № 195 указані обставини відповідачем як роботодавцем не були оцінені як дисциплінарні порушення саме позивача і за такі факти до [PERSON] не було застосоване попередження, тому підстави для їх перевірки і оцінки судом як дисциплінарних порушень позивача відсутні. Більше того, в описовій частині наказу від 05.06.2020 року № 195, який цитує представник відповідача, фактами, які стосуються Маківського лісництва є лише відсутність журналу обліку вогнегасників на об`єкті та неукомплектованість пожежного щита, інші питання стосуються роботи нижнього складу та цеху переробки деревини лісгоспу, за роботу яких позивач не відповідав. ІІІ Висновки суду щодо оскаржуваного наказу від 12.06.2020 року № 203 «Про результати проведення раптової ревізії» За змістом указаного наказу [PERSON] була оголошена догана за те, що він при виконанні своїх посадових обов`язків допустив порушення посадової інструкції лісничого від 16.02.2009 щодо неналежної організації охорони та захисту лісу від самовільних рубок, не здійснював належного контролю за апаратом лісництва і лісовою охороною стосовно виконання покладених на них обов`язків, порушував порядок зарахування на посаду майстра лісу та допустив систематичне порушення правил проведення ревізій обходів та дільниць та Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниць), затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 №23 та наказу директора підприємства від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць» (том 1 а.с.103-108). Відповідно до наказу від 01.06.2020 № 183 підставою до початку раптової ревізії у Маківському лісництві стала доповідна записка головного лісничого [PERSON] та пояснення інженера лісового господарства [PERSON] про те, що в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28, площа 1,1 га, прохідна рубка у Маківському лісництві є ймовірність того, що дерева були зрізані незаконно, без відведення їх в рубку (том 1 а.с.34). За змістом спірного наказу від 12.06.2020 року № 203 та Акту проведення раптової ревізії від 12.06.2020 року позивачу ставиться у вину як порушення, які полягають в тому, що: - в порушення пунктів 2.3, 2.4 Методичних вказівок з відведення та таксації лісосік та наказу директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 17.02.2020 року № 81 фактично відведення ділянки площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 в прохідну рубку було зроблено неуповноваженими особами - майстром лісу [PERSON] за участю лісника обходу № 7 [PERSON] за вказівкою лісничого [PERSON] , а уповноважені на проведення такої роботи помічник лісничого [PERSON] та інженер лісового господарства лісгоспу [PERSON] участі у відводі не брали, хоча підписали матеріали відводу зроблені іншими особами, що у спірному наказі оцінено як підлог службових документів; - мало місце незаконне передання клейма помічника лісничого Маківського лісництва [PERSON] до лісника [PERSON] - не проведено відмежування лісосіки - не прорубані візири, чим порушено пункт 3.1 Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік; - в матеріалах відводу виявлена помилка у ступені товщини дров`яних дерев та кількості дерев дуба червоного; - окремі штабеля дров`яної деревини не складені відповідним чином для проведення приймання, а складені штабеля дров`яної деревини промислового використання складені без підкладок. - загальна кількість пнів склала 185 штук, що на 12 пнів більше ніж дерев взятих в рубку і занесених в польову перелікову відомість, і на них відсутні клейма відводу у кореневій шийці, що відповідно змісту спірного наказу від 12.06.2020 року № 203 свідчить про те, що 12 дерев є незаконно зрубаними через відсутність дозволу - лісорубного квитка. Позивач у позовній заяві посилався на те, що пояснення по суті фактів виявлених в ході раптової ревізії у нього не відбирались. Проте Актом від 12.06.2020, копія якого надана відповідачем до суду, підтверджується, що позивач [PERSON] відмовився надавати Членам комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] усні та письмові пояснення на поставлені членами комісії питання (том 1 а.с.183). Указаний Акт підтверджує дотримання відповідачем при застосуванні спірним наказом від 12.06.2020 дисциплінарного стягнення до позивача вимог статті 149 КЗпП України. Оцінюючи указані факти та висновки раптової ревізії, викладені у оспорюваному позивачем наказі, суд виходить з такого. Відповідно до пунктів 14, 22 посадової інструкції лісничий зобов`язаний: організовувати проведення робіт по відводу і таксації лісосік, призначати ділянки в рубку; проводити огляд місць заготівлі деревини, інших продуктів лісу та використання корисних властивостей лісу, складати акти обстеження і видавати дозвіл на вивезення заготовленої деревини з обліком її кількості. Крім того, як уже зазначалось лісничий відповідно до пункту 43 посадової інструкції зобов`язаний здійснювати суворий контроль за тим як апарат лісництва і лісова охорона виконують покладені на них обов`язки. У позовній заяві конкретних заперечень по суті проведення відведення ділянки площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 в прохідну рубку неуповноваженими особами позивач не висловив, обмежився загальним посиланням про те, що постійно здійснював контроль за підлеглими, належним чином організовував роботу із захисту і охорони лісу, систематично кожного дня проводив об`їзд ділянок лісу. Факт проведення відводу ділянки площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 Маківського лісництва в прохідну рубку та фактичне складання матеріалів відводу майстром лісу [PERSON] за участі лісника [PERSON] підтвердили допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Так, свідок [PERSON] показав, що робив відвод у 82 кварталі разом із лісником [PERSON] . Вказівку проводити відвод надав [PERSON] як безпосередній керівник. Коли йшов виконувати цю роботу, то спитав у позивача яким клеймом клеймити дерева, то за вказівкою позивача взяв клеймо у помічника лісничого [PERSON] . Матеріали відводу [PERSON] не підписував, їх підписала [PERSON] , яка безпосередньої участі у відводі не брала. Причини з яких [PERSON] не брала участь у відводі [PERSON] не знає. Свідок [PERSON] ,, яка працює помічником лісничого Маківського лісництва під час допиту пояснила, що у лісгоспі за наказом директора передбачено склад комісії працівників, які мають робити відвод лісосіки, до складу такої комісії за посадою входить і [PERSON] . Проте у березні 2020 року при проведенні відводу дерев в рубку у лісництві вона участі не брала, передала клеймо майстру [PERSON] , проте підписала матеріали відводу, який не робила сама, хоча не мала права так робити, за що її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Така ситуація склалась через те, що в цей період, коли проводився відвод, проходила лісокультурна кампанія, якою займалась [PERSON] , у неї були наряди лісокультурниць, був великий об`єм роботи. Оскільки в неї не було часу і вона не встигала ще провести відвод, лісничий сам прийняв рішення направити зробити відвод дерев в рубку майстра [PERSON] [PERSON] стверджувала, що [PERSON] знав про передачу клейма, він на думку останньої, не міг цього не знати, що буде відбуватись передача клейма, оскільки він доручив відвод [PERSON] . Чи давав пряму вказівку [PERSON] на передачу клейма [PERSON] не пам`ятає. Після фактичного проведення [PERSON] відводу свідок поїхала подивилась на проведену ним роботу, переконавшись, що все зроблено правильно, [PERSON] склала і підписала матеріали відводу. Допитаний як свідок [PERSON] , який працює інженером лісового господарства ДП «Тростянецьке лісове господарство» суду показав, що безпосередньої участі не брав у відводі, потім підписав всі документи, що пояснив завантаженістю в роботі і довірою до людей, які проводили відвод. Коли підписував матеріали, то провів на ділянці візуальне обстеження ділянки і порушень не виявив, робота була проведена задовільно майстром [PERSON] . Він звернувся до [PERSON] , щоб він сам провів відвод, оскільки не була велика ділянка і свідок знав, що майстер компетентний у цих питаннях, тому погодився на це і передав йому клеймо. Наказом директора ДП «Тростянецьке лісове господарство» від 17.02.2020 № 81 «Про відведення лісових ділянок для заготівлі деревини та проведення огляду місць використання лісових ресурсів» визначено склад бригади із спеціалістів ДП «Тростянецький лісгосп» по виділенню лісових ділянок для заготівлі деревини під час проведення рубок головного користування та рубок формування і оздоровлення лісів, до складу якої входять [PERSON] , який закріплений за Маківським лісництвом, та [PERSON] . Майстер [PERSON] та лісник [PERSON] не входять до склади такої бригади (том 1 а.с.64). Отже, викладені письмові докази та показання свідків підтверджують факт проведення відводу дерев на ділянці ділянки площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 Маківського лісництва в прохідну рубку неуповноваженими особами за вказівкою лісничого [PERSON] , що не спростовано позивачем. Допитаний як свідок голова Комісії з раптової ревізії головний лісничий лісгоспу [PERSON] пояснив, що [PERSON] та [PERSON] не могли з власної ініціативи самовільно провести відвод дерев в рубку без відома лісничого [PERSON] . Перелік ділянок, які відводяться в рубку погоджуються лісничим з лісовим відділом на основі виробничого плану на рік по всім підрозділам. Ініціює відвод в рубку лісничий, щоб виконати план по рубці і це питання лісничий повинен погоджувати з [PERSON] , визначити день для робіт по відводу і доручити на щоденному наряді зранку помічнику [PERSON] виконати роботу з відводу дерев в рубку. Факт проведення відводу неуповноваженими особи під час ревізії був виявлений після опитування працівників лісництва, після чого [PERSON] визнав, що фактично відвід він не проводив. Отже, викладеними доказами підтверджується порушення [PERSON] вимог Методичних вказівок з відведення та таксації лісосік та наказу директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 17.02.2020 року № 81 при проведенні відводу дерев на ділянці площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 Маківського лісництва в прохідну рубку в частині допущення проведення відводу неуповноважених осіб з передачею клейма. Організація проведення робіт по відводу і таксації лісосік відповідно до пункту 14 посадової інструкції лісничого Маківського лісництва складають трудову функцію лісничого, тому [PERSON] , організовуючи виконання у очолюваному ним лісництві такий вид робіт, мав узгодити відповідні питання з уповноваженим працівником лісгоспу інженером лісового господарства [PERSON] та доручити їх проведення у визначений день помічнику лісничого [PERSON] . Інші порушення, які ставляться у вину [PERSON] щодо недоліків у матеріалах відводу, непроведення відмежування лісосіки шляхом прорубування візирів, стосується якості проведення відводу дерев у рубку. Проте виходячи з посадової інструкції лісничого та наказу директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 17.02.2020 року № 81 контроль якості проведених робіт з відводу лісосіки не покладений на лісничого. Відповідно до пункту 7 наказу директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 17.02.2020 року №81 відповідальним за своєчасний та якісний відвід і таксацію лісових ділянок для проведення рубок призначений провідний інженер лісового господарства [PERSON] . Під час допиту свідок [PERSON] , що як зазначено вище входить до складу бригад по відводу лісових ділянок для заготівлі, суду пояснив, що коли ділянка, яка відводиться в рубку має чіткі межі, то її відмежування візирами не проводиться. Ділянка, яка відводилась в рубку і була об`єктом перевірки під час раптової ревізії, мала чіткі межі, оскільки це було виключно насадження червоного дубу і тому необхідності у прорубуванні візирів не було. Проте допитаний в судовому засіданні провідний інженер лісового господарства [PERSON] зазначив, що згідно Методичних рекомендацій таксації лісосіки необхідно було виокремити чіткі межі ділянки з метою недопущення виходу за межі ділянки. На ділянки у кварталі 82 з трьох боків не було зроблено чітких меж у виді візирів. При цьому [PERSON] підтвердив, що візири мали зробити працівники інженерного складу, які мають робити відвод, а не лісничий. З приводу виявлених в ході ревізії зрубаних 12 дерев (10 дерев червоного дуба, 1 дерево клена та 1 дерево липи), які не були взяті в рубку, на ділянці площею 1,1 га в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 Маківського лісництва, про що в ході ревізії був складений Акт огляду місця вчинення правопорушення від 04.06.2020 і повідомлено відділення поліції, суд вважає необхідним зазначити, що сам по собі такий факт не може свідчить про допущення позивачем дисциплінарного проступку у виді незабезпечення контролю за захистом і охороною лісу, ураховуючи великі площі ввіреної позивачу ділянки лісу. Те, що указаний факт був установлений в ході раптової ревізії, а не самим позивачем чи його підлеглими в процесі виконання заготівельних робіт на цій ділянці, як заявляв [PERSON] під час допиту обґрунтовуючи порушення позивачем посадових обов`язків, не свідчить про неналежний контроль лісничого за збереженням і охороною лісу, що безпосередньо має здійснюватися працівниками лісової охорони, що підпорядковуються позивачу. Під час раптової ревізії не було установлено обставин та причин зрубування 12 дерев не внесених до матеріалів відводу. Відповідачем не надано до суду матеріалів про результати розслідування цього факту органом досудового розслідування та доказів причетності до незаконного порубу та виривання пеньків працівників лісництва та позивача. Відповідачем не спростовано доводів позивача про те, що він систематично кожного дня здійснював об`їзд ділянок лісу, у тому числі одночасно з майстрами та лісниками, і що ця робота постійно виконувались позивачем одночасно з виконанням інших функціональних обов`язків. Позивач посилався на те, що деревина внаслідок зрубування 12 дерев без лісорубного квитка не була втрачена, була взята в облік підприємством для реалізації, що вказує на відсутність зазначеної в Акті ревізії матеріальної шкоди, що не спростовано відповідачем. Відтак, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що саме неналежний контроль з боку позивача за охороною лісу призвів до незаконного зрубування 12 дерев не внесених до матеріалів відводу в майстерській дільниці № 2 кв.82 вид 28 Маківського лісництва, де здійснювалась прохідна рубка, тому указане порушення безпідставно за результатами раптової ревізії поставлену у вину [PERSON] . Поряд з цим за змістом змістом спірного наказу від 12.06.2020 року № 203 та Акту проведення раптової ревізії від 12.06.2020 року позивачу поставлено у вину порушення Інструкції про порядок проведення ревізій лісових обходів (майстерських дільниці), затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23 (далі - Інструкція № 23) та наказу директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць». Так, в ході ревізії було встановлено, що при зміні матеріально-відповідальної особи та передачі майстерської дільниці № 2 Маківського лісництва 06.03.2020 від майстра лісу [PERSON] до майстра на лісозаготівельних роботах [PERSON] , а 16.03.2020 від майстра [PERSON] до майстра лісу [PERSON] позапланові ревізії майстерської дільниці № 2 не проводились, розпорядження про проведення позапланових ревізій не зафіксовані у Книзі розпоряджень Маківського лісництва, такі розпорядження не реєструвались, Акти позапланової ревізії до лісового відділу відповідно до Інструкції № 23 з лісництва не надходили. Лише 09.06.2020 Акти позапланових ревізій майстерської дільниці № 2 Маківського лісництва від 06.03.2020 та від 16.03.2020 були подані директору підприємства на затвердження. Позивач у позовній заяві посилався на те, що видавав розпорядження про проведення позапланових ревізій 06 та 16 березня 2020 року при передачі обходів від [PERSON] до [PERSON] та від [PERSON] до [PERSON] , складались Акти прийому-передачі майна. Розпорядження позивач видавав за Типовим бланком, і примірники розпоряджень [PERSON] стверджує, що передавав до відділу кадрів лісгоспу. Оцінюючи указані факти та висновки раптової ревізії, викладені у оспорюваному позивачем наказі, а також перевіряючи доводи позивача, суд виходить з такого. Відповідно до пункту 46 Посадової інструкції лісничий зобов`язаний систематично проводити ревізії обходів, дільниць і вживати заходів усунення виявлених недоліків. Згідно з наказом директора ДП «Тростянецький лісгосп» від 25.09.2018 № 267 «Про порядок проведення позапланових ревізій лісових обходів та майстерських дільниць» лісничі усіх лісництв під час передачі лісового обходу, майстерської дільниці лісництва, у зв`язку з відпусткою, звільненням, переміщенням, тривалою хворобою, відрядженням, відстороненням від виконання службових обов`язків (чи іншою причиною відсутністю працівника) матеріально-відповідальних осіб - майстрів та лісників, або при поверненні їх на роботу після тимчасової відсутності проводити позапланові ревізії лісового обходу, майстерської дільниці лісництва шляхом видання розпорядження лісничого про позапланову ревізію. ( том 1 а.с.59). Указаним наказом від 25.09.2018 № 267 також передбачено, що на підставі матеріалів позапланової ревізії необхідно оформлювати Акт за підписом членів комісії та осіб, що здають і приймають майстерську дільницю, який необхідно надавати інженеру з охорони і захисту лісу, а копію розпорядження про позапланову ревізію - подавати у відділ кадрів разом із заявою працівника на відпустку або рапортом про покладання обов`язків тимчасового відсутнього працівника. Порядок проведення позапланових ревізій визначено розділом 6 Інструкції № 23 (том 1 а.с.45-47). Досліджена судом Книга розпоряджень лісничого Маківського лісництва не містить відомостей про розпорядження лісничого провести позапланові ревізії майстерської дільниці № 2 06 та 16 березня 2020 року у зв`язку зі зміною майстрів на цій дільниці ( том 2 а.с.237-256) [PERSON] посилався на те, що видавав розпорядження окремими документом на основі типового бланку (том 1 а.с.58), які не реєстрував у Книзі, але копій таких розпоряджень позивач суду не надав В ході раптової ревізії не було виявлено відповідних розпоряджень лісничого [PERSON] . Отже, суду не надано доказів видачі позивачем відповідно до вимог наказу від 25.09.2018 №267 розпорядження на позапланову ревізію майстерської дільниці № 2 06 та 16 березня 2020 року. Твердження позивача про складення Актів позапланової ревізії та належне проведення відповідних ревізій саме 06 та 16 березня 2020 року відповідно до вимог Інструкції № 23 спростовуються показаннями допитаних свідків. Так, свідок [PERSON] під час допиту показав, що до переходу з 10.03.2020 на посаду майстром нижнього складу він передавав лісовий обхід майстру лісу [PERSON] як матеріально відповідальній особі. З цією метою вони об`їхали разом деякі ділянки, де знаходилась лісопродукція. По електронному обліку перевірили всі залишки лісопродукції, потім свідок склав Акт прийому-передачі майстерської дільниці і підписали. Акт позапланової ревізії при передачі дільниці [PERSON] не складали і не підписували, хоча повинні були це зробити. Такий Акт позапланової ревізії був підписаний [PERSON] пізніше. Свідку у травні 2020 зателефонував позивач [PERSON] і сказав, що треба зустрітись, він під`їхав і сказав, що треба підписати деякі документи, які він не підписав, працюючи на посаді майстра лісу. [PERSON] підписав Акт позапланової ревізії, не з`ясовуючи причин необхідності цього. Свідок [PERSON] підтвердив, що за вказівкою позивача приймав майстерську дільницю від майстра [PERSON] , який переходив з лісництва в інший структурний підрозділ лісгоспу. Прийняття майстерської дільниці № 2 (об`їзду) від [PERSON] полягала в тому, що вони на службовому автомобілі об`їхали її територію. Залишки продукції при прийнятті дільниці [PERSON] не рахували, а візуально визначали, щоб занести в Акт прийому-передачі і Акт позапланової ревізії. Після цього був складений Акт прийому-передачі та підписаний з іншим майстром [PERSON] . Акт позапланової ревізії мав бути написаний, але [PERSON] його підписав пізніше, коли саме не пам`ятає. Потім приблизно через тиждень до лісництва прийшов новий майстер [PERSON] , якому [PERSON] передав майстерську дільницю № 2, яку він отримав від [PERSON] . При передачі свідок із новим майстром [PERSON] об`їжджали дільницю, але перерахунку лісопродукції на дільниці не робили і з даними по залишках в ЕОД не звіряли, кубатуру визначали візуально («на око»). Акт прийому-передачі та Акт позапланової ревізії підписували пізніше, коли саме не пам`ятає. У письмових поясненнях інженер лісових культур [PERSON] , підтвердив, що Акт позапланової ревізії від 06.03.2020 у лісовий відділ не здавався, аналогічні пояснення [PERSON] , надав під час допиту в суді ( том 1 а.с.163). Свідок [PERSON] , яка є бухгалтером Маківського лісництва і входить за посадою до складу Комісії під час проведення позапланових ревізій, під час допиту підтвердила, що у березні 2020 року не брала участь у позаплановій ревізії з відома позивача, оскільки мала багато роботи з бухгалтерського обліку, про що повідомила лісничому, Акти позапланової ревізії лише підписала. Свідок [PERSON] показала, що передача обходу від одного майстра іншому відбувається за розпорядженням лісничого, яке він заносить до книги розпоряджень, яке має містити які члени комісії мають провести ревізію обходу, що саме перевірити тощо. Потім відбувається об`їзд території обходу, перераховується продукція, виявляються недоліки, все потім заноситься до Акту прийому-передачі, який складається і підписується майстрами. Після цього на підставі Акту прийому-передачі комісія з позапланової ревізії робить висновок про наявність порушень в діях майстра і складається Акт позапланової ревізії, який готує на підпис [PERSON] . У подальшому всі члени комісії його підписують у двох примірниках, один з яких передається в лісгосп інженеру охорони і захисту лісу, а інший залишається у лісництві. Акт позапланової ревізії по передачі обходу [PERSON] [PERSON] , а також по передачі від [PERSON] до [PERSON] свідок складала, але точно дати не згадає, у розпорядженні лісничого мала бути вказана дата складання Акту. Всі указані Акти позапланової ревізії, що були складені і підписані з січня 2020 року не передавались в лісгосп, а залишались у лісництві, чому так було [PERSON] не змогла пояснити. Акти позапланової ревізії за березень 2020 року [PERSON] передавала в лісгосп на затвердження директора у червні 2020 року, але він їх не затвердив, оскільки вони були подані невчасно. Допитаний як свідок [PERSON] показав, що при передачі лісового обходу [PERSON] , [PERSON] повідомив про процедуру прийняття обходів, доручив об`їхати територію, перевірити наявність порушень та обсяги продукції. [PERSON] не їздив по території для передачі його свідку. З [PERSON] у його перший чи другий день роботи по території обходу їздив [PERSON], якому [PERSON] дав таке доручення, він також для цього давав автомобіль. При об`їзді території свідок з майстром [PERSON] дивились залишки продукції, про що у телефонному режимі повідомили позивачу. Папери за результатами прийняття майстерської дільниці [PERSON] підписував пізніше 28.05.2020. Під час об`їзду території обходу брали з собою роздруківку по електронному обліку і звіряли бирки на штабелях лісопродукції разом з [PERSON] . Позивач повідомляв [PERSON] , що має бути складений Акт прийому-передачі обходу, який мав підписати і [PERSON] і [PERSON] , але чому одразу такий Акт не склали [PERSON] не міг пояснити. Отже, викладені показання свідків підтверджують викладені у спірному наказі від 12.06.2020 року № 203 та Акту проведення раптової ревізії від 12.06.2020 року факти неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, визначених пунктом 46 посадової інструкції, вимог наказу від 25.09.2018 № 267 та Інструкції № 23. Таким чином, оскільки відповідачем доведено більшість викладених у спірному наказі 12.06.2020 року № 203 фактів порушення (невиконання та неналежного виконання) позивачем покладених на нього трудовим договором обов`язків, ураховуючи дотримання відповідачем вимог статей 147-149 КЗпП України при притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за указані дисциплінарні проступки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання незаконним та скасування указаного наказу. Підсумовуючи викладене, позов [PERSON] підлягає задоволенню лише в частині визнання незаконним та скасування пункту 1 наказу від 05.06.2020 року № 195 в частині застосованого до [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді попередження. Висновки суду щодо розподілу судових витрат Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду, будучи звільненим від сплати судового збору за вимогу про поновлення на роботі та скасування наказу про звільнення, оплатив судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп. за немайнову вимогу про скасування наказів від 05.06.2020 року № 195, 12.06.2020 № 203 та від 22.06.2020 № 210, та судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп. за майнову вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимошеного прогулу (а.с.74,75 том 1). Позов підлягає задоволенню лише в частині немайнової вимоги про визнання незаконним та скасування частини одного з трьох наказів. Якщо вимогу пропорційності розподілу судових витрат при частковому задоволенні позову точно визначити неможливо (наприклад, при частковому задоволенні позову немайнового характеру), то судові витрати розподіляються між сторонами порівну (пункт 36 постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 № 10). Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню половина судового збору сплаченого [PERSON] з немайнової вимоги про скасування від 05.06.2020 року № 195, 12.06.2020 № 203 та від 22.06.2020 № 210 в сумі 420 грн. 40 коп. (840 грн. 80 коп./2). На підставі викладеного та

Outcome: partial