Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-24 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 20.09.2016, посилаючись на те, що 20.10.2016 відповідачка звернулась до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг та підписала заяву згідно якої отримала кредит в сумі 500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У порушення умов кредитного договору відповідач зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконала. У зв'язку з порушенням відповідачем умов кредитного договору, станом на 18.02.2019 у неї виникла заборгованість в сумі 11516,18 грн., з яких: 4628,35 грн. тіло кредиту; 1444,32 - прострочене тіло кредиту; 3525,83 - пеня за прострочене зобовязання; 893,10 грн. пеня за несвоєчасну сплату боргу на суму від 100 грн. та штрафи 500 грн.(фіксована частина) та 524,58 грн. (процентна складова). Просить стягнути з відповідача заборгованість в сумі 11516,18 грн. та сплачену суму судового збору 1921 грн. Ухвалою суду від 12 березня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. Сторони належним чином повідомлені про те, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження з їх викликом. В судове засідання представник позивача не зявився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином, у позові просив слухати справу у відсутність представника, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не зявилась, про дату та час слухання справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі. Суд вважає, що відповідач не з'явилась до суду без поважних причин, не подала відзиву, тому, за відсутності заперечень позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює заочне рішення, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. У звязку з викладеним, на підставі ч. 2 смт. 247 ЦПК України,\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги\~підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Відповідач [PERSON] звернулась до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання кредиту, у зв'язку з чим підписала заяву № б/н від 20.10.2016. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом відповідача в заяві. Відповідно до п.п. 2.1.1.2.3 та 2.1.1.2.4 «Умов та правил надання банківських послуг» відповідачу банком було встановлено кредитний ліміт на кредитну карту. Відповідно до п.2.1.1.5.5 договору відповідач зобов'язалась погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором. Відповідно до умов договору, при непогашенні суми простроченого кредиту згідно п.2.1.1.12.6.1 договору на суму від 100 грн. відповідач зобовязався сплачувати пеню відповідно до встановлених тарифів, що діють на дату нарахування. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України та п. 2.1.1.7.6 договору при порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку судовий штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. Згідно наданого позивачем розрахунку станом на 18.02.2019 у відповідача існує заборгованість за кредитом в сумі 11516 грн. 18 коп., з яких: - 4628,35 грн. - тіло кредиту; - 1444,32 грн. - прострочене тіло кредиту; - 3525,83 грн пеня за прострочене зобовязання; - 893,10 грн. пеня за несвоєчасну сплату боргу на суму від 100 грн.; - 500 грн. - штраф (фіксована частина); - 524,58 грн - штраф (процентна складова). Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Відповідно до\~статті 526 ЦК України\~зобов'язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору й вимогами\~ЦК України. Згідно зі\~статтею 610 ЦК України\~порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Пунктами 3 і 4 частини першої\~статті 611 ЦК України\~визначено, що в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, відшкодування збитків. Відповідно до частини першої\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Відповідно до\~статті 629 ЦК України\~договір є обов'язковим для виконання сторонами. Згідно зі\~статтею 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Позивач свої зобовязання за вказаним договором виконав, надав відповідачу кредит у розмірі та на умовах, встановленому договором. Відповідач в порушення умов договору не повернула суму кредиту, не сплатила передбачені умовами договору платежі. Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості за кредитом та нарахованої пені за порушення виконання зобовязань є обґрунтованими та підлягають задоволенню, з відповідачки слід стягнути 10491 грн. 60 коп. Щодо заявлених вимог про стягнення сум штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 договору суд зазначає наступне. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у разі стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Статтею 61 Конституції України\~передбачено, що ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Такий же правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. Пунктом 2.1.1.7.6 договору передбачено два види штрафів за порушення строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань більш ніж на 30 днів, у вигляді фіксованої частини та процентної складової. Тому, одночасне стягнення пені за непогашення кредиту та штрафів за порушення строків платежів, є фактично подвійним стягненням за одне і те саме порушення умов договору, а тому такі вимоги задоволенню не підлягають. В цій частині позовних вимог суд вважає необхідним відмовити. Враховуючи вищевикладене, стягненню з відповідача підлягає заборгованість в сумі 10491 грн. 60 коп., з яких заборговансть за тілом - 4628,35 грн., прострочена заборгованість - 1444,32 грн. пеня 3525,83 грн та пеня за несвоєчасну сплату боргу на суму від 100 грн. - 893,10 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог з відповідача слід стягнути 1750 грн. 03 коп. витрат по сплаті судового збору На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial