Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом в якому просить стягнути безпідставно набуті кошти: з ДП «Сетам» - 242701,04 грн.; з АТ «Альфа-Банк» 168295,18 грн. та 841,48 грн.; з Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса) 274386,50 грн.; з Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса) 16829,51 грн., 84,14 грн., 500,00 грн., 195,95 грн. Позовні вимоги мотивовані наступним. \~На виконанні Корабельного РВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області знаходиться виконавче провадження №50851577 з примусового виконання рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 03 червня 2015 року про стягнення з [PERSON] на корись ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитом. В межах виконавчого провадження 20 вересня 2016 року державним виконавцем здійснено опис та арешт майна боржника, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, а саме, трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги, лот №233488 з реалізації майна боржника предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: [ADDRESS] за 485 400,80грн, переможцем у відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» став [PERSON] за лотом № 233488 з підстав найвищої цінової пропозиції. 13 вересня 2017 року підписаний переможцем торгів протокол № 284401 від 11 вересня 2017 року було направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № 73003345155191. За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24 270,04грн. було сплачено переможцем торгів [PERSON] на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона в сумі 461130,76грн. Сплачені кошти перераховані таким чином: стягувачеві ПАТ «Укрсоцбанк» в рахунок погашення боргу в сумі 168295, 18грн., судового збору в сумі 841,38грн.; в якості передбаченого виконавчого збору 10% в сумі 16829,51грн. та 84.14грн; в дохід держави 500,00грн. витрат виконавчого провадження та 193,95 грн. У строки, визначені ст. 47 Закону України «Про іпотеку» позивач не отримав від державного виконавця акт про реалізацію предмета іпотеки. Окрім того, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 100961213 від 15 грудня 2017року стало відомо, що на трикімнатну квартиру [ADDRESS] накладено заборону та іпотеку за іпотечним договором, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною Н.М. 19 травня 2006 року за реєстровим № 898. Однак в розділі Відомостей про право власності в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником [PERSON] зареєстровано право власності на домоволодіння в буд. [ADDRESS] , що зареєстровано 05 жовтня 2006 року за свідоцтвом про право власності серія [NUMBER] від 03 жовтня 2006 року на підставі рішення Комсомольської районної ради за №107 від 14 липня 2006 року, що свідчить про відсутність предмету даного правочину. За захистом свої прав позивач звернувся із позовом про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляд двосторонньої реституції. Постановою Херсонського апеляційного суду від 10.12.2020 року рішення суду першої інстанції залишено без змін, зазначено про невірний спосіб захисту. Крім того, зазначено, що вірним способом захисту є стягнення безпідставно набутих коштів. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.05.2021 року відкрито провадження за даним позовом та призначено підготовче засідання. 09.08.2021 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. У відзиві відповідача ДП «СЕТАМ» зазначено, що позов не визнається. Також зазначено, що відбувалась процедура проведення електронних торгів арештованого майна(предмет іпотеки: трикімнатна квартира загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] , за номером лоту №224894. Дані торги були призначені до проведення на 31.07.2017року та проводилися згідно зі приписами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого\~наказом Міністерств юстиції України від 29.09.2016року №2831/5. Обов`язку перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна не передбачено. У письмових поясненнях позову Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зазначено про невизнання позовних вимог. Також зазначено, що підготовка та проведення електронних торгів відбулася у відповідності до вимог чинного законодавства. Грошові кошти, які надійшли від позивача з реалізації нерухомого майна в сумі 461,130,76грн. перераховані: стягувачеві ПАТ «Укрсоцбанк» в рахунок погашення боргу в сумі 168295, 18грн., судового збору в сумі 841,38грн.; в якості передбаченого виконавчого збору 10% в сумі 16829,51грн. та 84.14грн; в дохід держави 500,00грн. витрат виконавчого провадження та 193,95 грн. Залишок грошових коштів в сумі 274386,50грн. залишилося на депозитному рахунку ДВС. Зазначено, що дані кошти отримані на відповідних правових підставах. В судовому засіданні 06.12.2021 року представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. В судове засідання 14.12.2021 року не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності. Представник відповідача Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в судовому засіданні 06.12.2021 року позовні вимоги не визнала, підтримала письмові пояснення, просила відмовити в задоволенні позову. В судове засідання 14.12.2021 року не з`явилась, подала заяву про проведення розгляду у її відсутності. Представник відповідача Державного підприємства «Сетам» в судове засідання не з`явився, подав відзив, в якому просив справу розглядати без його участі, в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлявся, причини неявки не повідомив. Вивчивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Акціонерне товариство "Альфа-Банк" є правонаступником Акціонерного товариства «Укрсоцбанк». Відповідно до ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За правилами\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи в межах заявлених вимог, питання про законність/ незаконність вказаного вище рішення позивачем не ставилося, то відповідно до приписів цивільно-процесуального законодавства судом дане питання не вирішувалось. Відповідно до ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. 1, 2\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до\~ст. 79 ЦПК України\~достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. В межах виконавчого провадження 20 вересня 2016 року державним виконавцем здійснено опис та арешт майна боржника, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, а саме, трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги, лот №233488 з реалізації майна боржника предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: [ADDRESS] за 485 400,80грн, переможцем у відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» став [PERSON] за лотом № 233488 з підстав найвищої цінової пропозиції. 13 вересня 2017 року підписаний переможцем торгів протокол № 284401 від 11 вересня 2017 року було направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № 73003345155191. За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24 270,04грн. було сплачено переможцем торгів [PERSON] на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона в сумі 461130,76грн. Станом на 03 листопада 2017 року переможець торгів [PERSON] за лотом №233488 не мав можливості отримати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, з причин не надсилання організатору торгів акту про проведені електронні торги, складеного Корабельним РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області за результатами отримання грошових коштів за проведеними електронними торгами майна боржника за ВП № 50851577. У зв`язку з чим 03 листопада 2017 року переможець торгів був змушений звернутися зі скаргою до Корабельного РВ ДВС, оскільки за повідомленням ДП «СЕТАМ» акт про проведення електронних торгів за лотом №264401 організатору торгів державний виконавець Корабельного ДВС не надсилав. Окрім того, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 100961213 від 15 грудня 2017року стало відомо, що на трикімнатну квартиру [ADDRESS] накладено заборону та іпотеку за іпотечним договором, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною Н.М. 19 травня 2006 року за реєстровим № 898. Однак в розділі Відомостей про право власності в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником [PERSON] зареєстровано право власності на домоволодіння в буд. [ADDRESS] , що зареєстровано 05 жовтня 2006 року за свідоцтвом про право власності серія [NUMBER] від 03 жовтня 2006 року на підставі рішення Комсомольської районної ради за №107 від 14 липня 2006 року, що свідчить про відсутність предмету даного правочину. У частинах 1, 2\~статті 61 Закону України «Про виконавче провадження»\~встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного в частині 8\~статті 56 цього закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Мін`юсту від 29.09.2016 №2831/5, визначено, що електронні торги\~це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством, щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Згідно із частиною 1\~статті 650 ЦК України\~особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу, одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина 1\~статті 655 ЦК). У частині 4\~статті 656 ЦК України\~встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей та цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті. Наведене узгоджується з нормами частини 4\~статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей\~203,\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Порядок оформлення результатів прилюдних торгів визначений\~статтею 47 Закону України «Про іпотеку», згідно положень якої, в редакції чинній на час проведення електронних торгів, організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього\~Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов`язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів(частина 1). Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому зазначаються: назва виконавчого документа,на підставі якого здійснено реалізацію предмета іпотеки, його номерта дата видачі, найменування органу (посадовоїособи), який видав документ; відомості про іпотекодержателя та іпотекодавця; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки; назва організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги, дата та місце їх проведення; відомості про покупця; початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу; сума коштів, перерахована за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний платіж, та дати їх перерахування; відомості про те, що прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог цього\~Закону(частина 2). Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги(частина 3). Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього\~Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства(частина 4). На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів(частина 5). Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від державного виконавця, приватного виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки організатор проведення прилюдних торгів видає цей акт покупцеві, нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю (частина 6). Згідно з пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року №2831/5(в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. Після повного розрахунку переможця за придбане майно(у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документу, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадках, якщо майно реалізувалося за ціною вищою стартової) виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електроні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований (пункт 4 розділу Х Порядку). В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, унесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізособи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановчі документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 розділу X Порядку). Затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного дня з дня його затвердження. Копія акту надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби організатору (пункт 6 розділу Х Порядку). Відповідно до пункту 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна акт про проведені електроні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. З матеріалів справи вбачається, що 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги для реалізації предмета іпотеки, а саме - квартири [ADDRESS] (лот №233488), переможцем яких став [PERSON] , придбавши майно за 485400.80 грн., що підтверджується протоколом проведення електронних торгів № 284401. У строк вказаний у протоколі проведення електронних торгів № 284401 (до 25 вересня 2017 року) [PERSON] внесено на рахунок Корабельного районного відділу ДВС м. Херсона суму належну до сплати, зазначену у протоколі, а саме 461130.76грн., що підтверджується копією квитанції від 19 вересня 2017 року. Як вбачається із заяви представника Корабельного районного ВДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), старшого державного виконавця Фінічук Є.А., зі сплачених [PERSON] перераховано: 168295.18грн. на виконання за виконавчим документом стягувачу ПАТ «Укрсоцбанк» - сума примусово стягненого боргу; 16829.51грн. утримано на користь держави - виконавчий збір; 500.00грн на користь держави - витрати виконавчого провадження; 841.48грн. на виконання за виконавчим документом стягувачу ПАТ «Укрсоцбанк» - сума стягненого судового збору; 84.14грн. утримано на користь держави - виконавчий збір; 193.95грн. на користь держави - витрати виконавчого провадження. Залишок грошових коштів в сумі 274386.50грн. залишилися на депозитному рахунку ДВС. Так, відповідно до платіжного доручення №10404 від 21.09.2017 року Корабельним РВ ДВС м. Херсона перераховано ПАТ «Укрсоцбанк» 168295,18 грн. в рахунок стягнення боргу з [PERSON] на підставі ст. 45 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до роздруківки та відзиву, наданих представником відповідача Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса), на депозитний рахунок даного відповідача зараховано 274386,50 грн. сплачених [PERSON] (боржник [PERSON] ) Відомості про те, що у строки, визначені\~статтею 47 Закону України «Про іпотеку»\~та розділом Х\~Порядку, державним виконавцем був оформлений акт про реалізацію предмета іпотеки та надісланий до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги в матеріалах справи відсутні. В порушення вимог пункту 6 розділу Х Порядку затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець переможцеві електронних торгів не видавав, копії акту стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби організатору торгів не надсилав. Також матеріали справи не містять будь-яких відомостей щодо відмови державного виконавця у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки вчиненої відповідно до вимог частини 4 статті 37 Закону України «Про іпотеку». За змістом\~статті 11 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти. Згідно із частиною першою\~статті 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною четвертою\~статті 203 ЦК України\~передбачено, що правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За правилами частини першої\~статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, відповідно до частини 3\~статті 640 ЦК України, є укладеним з дня такого посвідчення. Відповідно до\~статті 567 ЦК України\~договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Нормативними актами, що регулюють порядок проведення електронних торгів, зокрема\~статтею 37 Закону України «Про іпотеку», розділом Х Порядку реалізації арештованого майна, визначено, що у випадку придбання на електронних торгах нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. Тобто законодавством визначена форма договору купівлі-продажу нерухомого майна придбаного за результатами електронних торгів, а саме свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. Отже у разі відсутності акту державного виконавця про проведені електронні торги, і як наслідок невидача нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся. Встановлено, що акт про проведені електронні торги державним виконавцем, ні організатору ні переможцю, у строки та порядку встановленому законом, не надавався, що унеможливило отримання переможцем у нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна. Тобто договір купівлі-продажу нерухомого майна у формі встановленої законом, шляхом складання державним виконавцем акту за результатами проведення електронних торгів, у встановленому законом порядку оформлений не був, та нотаріально, шляхом видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна, посвідчений не був, а тому не може вважатися укладеним. Даного висновку дійшов Херсонський апеляційний суд у постанові від 10.12.2020 року по справі № 766/4461/18 за позовом [PERSON] до ДП «Сетам», Корабельного відділу державної виконавчої служби у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), АТ «Альфа-банк», третя особа [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції. Крім того, в даній постанові зазначено, що оскільки наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено, ефективним способом захисту права, яке позивач як власник грошових коштів, вважає порушеним, є заявлення вимоги про повернення безпідставно набутого майна, в порядку визначеному\~главою 83 ЦК України. Відповідно до частин 1, 2 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Так, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України). З аналізу зазначених правових норм вбачається, що зобов`язання із набуття або збереження майна без достатньої правової підстави має місце за наявності таких умов. По-перше, є набуття або збереження майна. Це означає, що особа набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння. По-друге, мало місце набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою. По-третє, обов`язково має бути відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків (ст. 11 ЦК України). За змістом ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Відсутністю правової підстави вважають такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України. Загальна умова ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України тільки за наявності ознак безпідставності такого виконання. В даному випадку договір не був укладений, таким чином відсутня правова підстава для набуття та збереження коштів відповідачами від позивача за придбання нерухомого майна. Разом з тим позовні вимоги є частково обґрунтованими, оскільки сума коштів 16829,51 грн., 84,14 грн., 500,00 грн. та 193,95 грн. були перераховані Корабельним РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса), й відповідно даний відповідач не є набувачем або отримувачем даних коштів. Так, відповідно до платіжного доручення № 10405 від 21.09.2017 року перераховано Корабельним РВ ДВС м. Херсона 16829,51 грн. виконавчого збору. 21.09.2017 року Корабельним РВ ДВС м. Херсона перераховано 500,00 грн. витрат виконавчого провадження, що вбачається з платіжного доручення №10406. З платіжного доручення №10408 від 21.09.2017 року вбачається, що Корабельним РВ ДВС м. Херсона перераховано 84,14 грн. виконавчого збору. Відповідно до платіжного доручення №10409 від 21092017 року, Корабельним РВ ДВС м. Херсона перераховано 193,95 грн. витрат виконавчого провадження. Відповідно до ст. 42 Закону України «Про виконавче провадження» : 1. Кошти виконавчого провадження складаються з: 1) виконавчого збору, стягнутого з боржника в порядку, встановленому\~статтею 27\~цього Закону, або основної винагороди приватного виконавця; 2) авансового внеску стягувача; 3) стягнутих з боржника коштів на витрати виконавчого провадження. 2. Витрати органів державної виконавчої служби та приватного виконавця, пов`язані з організацією та проведенням виконавчих дій щодо забезпечення примусового виконання рішень, є витратами виконавчого провадження. 3. Витрати виконавчого провадження органів державної виконавчої служби здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України та коштів виконавчого провадження, зазначених у пунктах 2 і 3 частини першої цієї статті. Виконавчий збір -\~це збір, що справляється на всій території України за примусове виконання рішення органами державної виконавчої служби. Виконавчий збір стягується з боржника до Державного бюджету України. Таким чином, суд дійшов висновку, що набувачем даних коштів є держава. Тому відповідачі не є набувачами даних коштів, а саме: 16829,51 грн., 84,14 грн., 500,00 грн. та 193,95 грн., що були перераховані Корабельним РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса) до бюджету. На підставі викладеного, встановлено, що позовні вимоги є частково обґрунтовані й підлягають частковому задоволенню. Так, на користь позивача підлягає стягненню безпідставно набуті кошти: з Державного підприємства «Сетам» (ЄДРПОУ 39958500, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, б.4-б) в сумі 24270 (двадцять чотири тисячі двісті сімдесят) грн. 04 (чотири) коп.; з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (ЄДРПОУ 23494714, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. В.Васильківська, б.100) в сумі 168295 (сто шістдесят вісім тисяч двісті дев`яносто п`ять) грн. 18 (вісімнадцять) коп. та 841 (вісімсот сорок одну) грн. 48 (сорок вісім) коп.; з Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (ЄДРПОУ 34906677, місцезнаходження: 73027, м. Херсон, вул. Стрітенська, буд. 7) в сумі 274386 (двісті сімдесят чотири тисячі триста вісімдесят шість) грн. 50 (п`ятдесят) коп. Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Із заяви про вирішення питання щодо розподілу судових витрат та акту наданих послуг № 01/2019/766/7117/21/1 за Договром № №01/2019 про надання правової допомоги від 10.10.2019 року вбачається, що витрати на правову допомогу позивача становлять 23608,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно із ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що сума, яка підлягає стягненню з відповідачів становить 96,37% від ціни позову, сума яка підлягає стягненню з ДП «Сетам» становить 5,19 % ціни позову; з АТ «Альфа Банк» - 36,16 % ціни позову; з Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні ПМРУ МЮ (м. Одеса)- 58,65 % ціни позову, то розподіл судових витрати є пропорційним позовним вимогами, що підлягають задоволенню з урахуванням пропорційності. Так, виходячи з пропорційності позовних вимог, що підлягають задоволенню, на користь позивача підлягають стягненню: з Державного підприємства «Сетам» (ЄДРПОУ 39958500, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, б.4-б) за судовий збір 245 (двісті сорок п`ять) грн. 29 (двадцять дев`ять) коп. та за витрати на правову допомогу 798 (сімсот дев`яносто вісім) грн. 35 (тридцять п`ять) коп.; з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (ЄДРПОУ 23494714, місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. В.Васильківська, б.100) за судовий збір 1709 (одна тисяча сімсот дев`ять) грн. 04 (чотири) коп. та за витрати на правову допомогу 5562 (п`ять тисяч п`ятсот шістдесят дві) грн. 34 (тридцять чотири) коп.; з Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (ЄДРПОУ 34906677, місцезнаходження: 73027, м. Херсон, вул. Стрітенська, буд. 7) за судовий збір 2771 (дві тисячі сімсот сімдесят одна) грн. 99 (дев`яносто дев`ять) коп. та за витрати на правову допомогу 9021 (дев`ять тисяч двадцять одна) грн. 88 (вісімдесят вісім) коп.

Outcome: partial