Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовом до відповідача та просили визнати дії Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» щодо нарахування плати за послуги з централізованого постачання гарячої води за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань у розмірі 787,70 грн. за особовим рахунком [PERSON] та [PERSON] № [NUMBER] згідно з рахунком-повідомленням станом на 01.12.2019 р. протиправними. Зобов`язати Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» провести корегування нарахувань за послуги з централізованого постачання гарячої води (особовий рахунок: [NUMBER] ), які були виставлені споживачам [PERSON] та [PERSON] за нормативами (нормами) споживання (у рахунку-повідомленні станом на 01.12.2019 р. у розмірі 787,70 грн., з урахуванням вимог пункту 4 частини 3 статті 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» та частини 2 пункту 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630 (тобто згідно переданих та додатково зафіксованих у Акті контрольного зняття показників з лічильника ГВП № 85 від 16.12.2019 р. показань квартирного лічильника ЛК-15 № 4805763 на рівні споживання 164 м3 та з урахуванням того, що остання сплата відбулася за споживання 164 м3). Зобов`язати Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» привести умови договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню, який опубліковано на вебсторінці КП «Київтеплоенерго» (за посиланням: https://kte.kmda.gov.ua/ukladannya-dogovoru-z-kp-kyyivteploen/ до вимог законодавства України та Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою КМУ від 21.07.2005 № 630. Стягнути з Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) моральну шкоду на користь [PERSON] у сумі 5000,00 грн. та на користь [PERSON] у сумі 5000,00 грн. Стягнути з Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» 93,60 грн. на користь [PERSON] в якості відшкодування витрат на проведення повірки лічильника ЛК-15 № 4805763 та на користь [PERSON] 557,31 грн. в якості відшкодування витрат на копіювання та друк, пов`язані з розглядом справи. Свої вимоги обґрунтовують тим, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . Між позивачами як власниками зазначеної квартири та Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» укладено індивідуальний договір про надання послуг з централізованого постачання гарячої води (особовий рахунок: [NUMBER] ). Позивачі, як споживачі за укладеним договором, щомісячно здійснюють передачу показників споживання послуги з централізованого водопостачання гарячої води до КП «Київтеплоенерго» через особистий кабінет на веб сторінці Київтеплоенерго чи КП «ГІОЦ». 29.11.2019 нами через вебсторінку КП «ГІОЦ» (в особистому кабінеті) було декілька разів відправлено показники споживання послуги з централізованого постачання гарячої води. У вказаних показниках було визначено, що попередні показники складають 164 м3, поточні показники складають 164 м3. Таким чином, відображено, що за відповідний період позивачами споживання послуги з централізованого постачання гарячої води не здійснювалося. В той же час, у листах, які надійшли автоматично від КП «ГІОЦ» у розділі «Статус» було вказано наступне: «Увага! Неможливо занести покази пізніше ніж знято лічильник». Вказаний лічильник споживання послуги централізованого постачання гарячої води (ЛК-15 № 4805763) було встановлено та опломбовано у квартирі споживачів 05.02.2015 року, що засвідчується відповідним актом. У вказаному акті відображено наступні характеристики встановленого та опломбованого 05.02.2015 р. лічильника: «ТИП лічильника» - ЛК-15; «№ лічильника» - 4805763; та «Показники куб.м.» - 00001 м3. І звісно ж, на момент передачі показників, вказаний лічильник не було знято. В той же час, в особистому кабінеті споживача (кабінет зареєстровано на [PERSON] згідно особового рахунку: [NUMBER] ) на вебсторінці КП «Київтеплоенрего» розділ передачі показників було заблоковано та показано повідомлення, що у КП «Київтеплоенерго» відсутні дані щодо повірки лічильника гарячого водопостачання позивачів. В зазначеному повідомленні КП «Київтеплоенерго» також вказувало, що позивачам необхідно надати до КП «Київтеплоенерго» сертифікат метрологічної повірки їх лічильника. З метою уникнення спорів (з питання повірки квартирного лічильника) позивачі вирішили провести заміну лічильників із контрольним зняттям показників встановлених лічильників та наступним прийняттям на комерційний облік нових лічильників. 02.12.2019 р. [PERSON] звернулась до одного з сервісних центрів комунального концерну «Центр комунального сервісу» та подала заявку на розпломбування лічильників постачання холодної та гарячої води. Після чого, 13.12.2019 р. позивачі отримали рахунок-повідомлення станом на 01.12.2019 р. з якого стало остаточно зрозуміло, що передані ними показники споживання послуги з централізованого постачання гарячої води КП «Київтеплоенерго» не враховані та здійснено нарахування по нормі споживання на 3 особи у розмірі 8,7 м3 на суму 787 гривень 70 копійок. Такі дії КП «Київтеполенерго» вважають неправомірними та такими, що порушують права позивачів як споживачів послуги з централізованого постачання гарячої води. Крім того, показники рахунку позбавлені логічного взаємозв`язку та є взаємовиключними, оскільки при тому, що КП «Київтеплоенерго» за споживання послуги централізованого постачання гарячої води здійснило нарахування у розмірі за 8,7 м3, нарахування за послугу з централізованого водовідведення гарячої води не здійснювалося, оскільки за показниками було відведено 0 м3 гарячої води. 16.12.2019 р. за результатом поданої споживачами заявки на розпломбування лічильників у зв`язку з заміною, представником КП «Київтеплоенерго» складено акт контрольного зняття показників з лічильника ГВП № 85 у якому відображено, зокрема, що представником КП «Київтеплоенерго» здійснено розпломбування лічильника № 4805763 та зафіксовано показники лічильника на рівні 164 м3 (в тому числі зафіксовано факт сплати за 164 м3). В акті відсутні будь-які зауваження щодо стану лічильника, не зафіксовано жодної інформації щодо несанкціонованого втручання в його роботу в період експлуатації. Таким чином, підтверджено, що 29.11.2019 р. позивачами як споживачами послуги з централізованого постачання гарячої води було передані правильні та точні показники на рівні 164 м3, які КП «Київтеплоенерго» протиправно відмовилося прийняти та всупереч положенням чинного законодавства здійснило нарахування за послугу з централізованого постачання гарячої води в об`ємі, який не відповідає реальній дійсності. Крім того, 16.12.2019 р. представником КП «Київтеплоенерго» складено Акт прийняття на комерційний облік лічильника гарячого водопостачання № 85 у якому відображено, зокрема номер встановленого лічильника (№ 9200365894) та номер пломби, встановленої представником КП «Київтеплоенерго» (№ С50055881), повторно відображено, що остання сплата відбулася за показником споживання на рівні 164 м3 та відмітка про допущення встановленого засобу обліку до експлуатації. Відмова КП «Київтеплоенерго» від врахування показань справного засобу індивідуального обліку постачання гарячої води та справляння плати за нормами (нормативами) споживання ставить споживачів у нерівне становище перед іншими побутовими споживачами у місті Києві, яким виконавцем, при встановленні індивідуальних лічильників, здійснюється нарахування за їх показниками, оскільки приймання-передача та визначення фактичного об`єму спожитої гарячої води визначається не по об`єктам побутових споживачів (квартирах), а за нормами (нормативами) (при наявності справного засобу індивідуального обліку), чим порушуються Правила № 630, умови договору та Закон України «Про захист прав споживачів». Позивачі констатують нікчемність положень договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню, який опубліковано на вебсторінці КП «Київтеплоенерго» (за посиланням: https://kte.kmda.gov.ua/ukladannya-dogovoru-z-kp-kyyivteploen/), який покладає на останніх обов`язок контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж, адже такі положення взагалі не покладають на зобов`язану сторону (відповідача) певних обов`язків, а саме обов`язку проводити повірку засобів обліку, який закріплений у підпункті 4 пункту 32 Правил № 630. Крім того, нікчемними є положення договору, прописані відповідачем у п. 9 договору, зміст якого частково відрізняється від абз. 5 пункту 15 Правил № 630, який встановив вичерпний перелік підстав за яких плата за послуги вноситься згідно з нормативами (нормами) споживання. Вважають, що єдиною законною підставою за якої відповідач міг нараховувати плату позивачам за нормативами (нормами) споживання є встановлення відповідачем несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню. Позивачі наголошують, що саме відповідач мав би, при виникненні спору, довести факт такої несправності. В той же час, позивачі здійснили за власний рахунок повірку лічильника ЛК-15 № 4805763 (показання якого відповідач відмовився прийняти). З урахуванням викладеного просили задовольнити позов. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.07.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження. 17.09.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому вона проти задоволення позовних вимог заперечувала посилаючись на те, що комунальні послуги ЦО та ЦПГВ для позивачів у житловому будинку [ADDRESS] надаються КП «Київтеплоенерго» на підставі публічного договору про приєднання, з урахуванням норм чинного законодавства України та типового договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню розробленого відповідно до Правил та оприлюднено у газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), який вважається акцептованим (прийнятим) усіма споживачами, які в установленому порядку не надали заперечення щодо умов цього договору. Ч.2 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» встановлює, що обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку / приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються саме за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Крім того, відповідно до п. 13 публічного договору встановлено, що «споживач зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж». Щодо встановлених тарифів зазначила, що позивачі посилаються на норму пп. 4 пп. 32 Правил, яка регламентує, що виконавець зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж. П.61 Порядку формування тарифів на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, послуги з ЦО і ЦПГВ, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 № 869, передбачав віднесення до витрат на збут витрати на проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку теплової енергії, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Однак, постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2018 №477 зазначений пункт було виключено. Отже, періодична повірка вузлів розподільного обліку повинна здійснюватися за рахунок позивачів на підставі ч.2 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». В період з червня по жовтень 2019 року на зворотному боці рахунку-повідомлення було зазначене про необхідність метрологічної повірки індивідуальних засобів обліку. Оскільки споживачем в зазначений період не було вчинено жодних дій щодо здійснення метрологічної повірки індивідуального засобу обліку на початку листопада 2019 року індивідуальний засіб обліку постачання гарячої води було знято з обліку у програмному комплексі для проведення розрахунків за житлово-комунальні послуги в зв`язку з простроченням терміну метрологічної повірки. З листопада 2019 року нарахування плати за отримані послугу з постачання гарячої води для квартири [ADDRESS] проводились відповідно Правил а саме: з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства з врахуванням виду благоустрою квартир (умивальниками, мийками та душами; з сидячими ванними та душами; з ваннами завдовжки більше ні» 1500 мм, обладнаними душами; гуртожитки). На початку грудня 2019 року в квартирі [ADDRESS] було замінено індивідуальний засіб обліку постачання гарячої води. З урахуванням викладеного просила відмовити у задоволенні позову. Також, від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін. 28.09.2020 року від позивачів надійшла відповідь на відзив в якій вони зазначили, що єдиною законною підставою за якої відповідач міг нараховувати плату позивачам за нормативами (нормами) споживання є встановлення відповідачем несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню (а не той факт, що у відповідача відсутній сертифікат повірки відповідного лічильника). Вважають, що вони довели та надали суду копію Свідоцтва про повірку законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки № 24-1-4/11151 від 27 травня 2020 р., що їх лічильник справний, а показники було передано точно. Оскільки, позивачі витратили свої кошти на доведення того, що вказаний лічильник був справний, а відповідно відповідач і не мав права знімати його з обліку, то й вимога щодо відшкодування таких витрат підлягає задоволенню. 05.10.2020 року від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких вона зазначила, що відповідач, має право здійснювати нарахування за послуги ЦО та ЦПГВ тільки за показаннями засобів обліку, які пройшли повірку у встановленому законодавством порядку. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 20.01.2021 року у задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено. Врахувавши заяву представника позивача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири, укладеного 28 грудня 2000 року, посвідченого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І. На ім`я позивача [PERSON] відкрито особовий рахунок: [NUMBER] . По особовому рахунку № [NUMBER] , з метою здійснення коректних розрахунків, позивачами, як споживачами наданих послуг відповідачем, щомісячно здійснюється передача показників споживання послуги з централізованого постачання гарячої води до КП «Київтеплоенерго» (через особистий кабінет на вебеторінці КП «Київтеплоенерго» чи КП «ГІОЦ»). Як зазначили позивачі, 29.11.2019 року ними через вебсторінку КП «ГІОЦ» (в особистому кабінеті) було декілька разів відправлено показники споживання послуги з централізованого постачання гарячої води. У вказаних показниках було визначено, що попередні показники складають 164 м3, поточні показники складають 164 м3. Таким чином, відображено, що за відповідний період споживання послуги з централізованого постачання гарячої води не здійснювалося. В той же час, у листах, які надійшли автоматично від КП «ГІОЦ» у розділі «Статус» було вказано наступне: « [INFO] ». Вказане підтверджується скріншотами отриманих від КП «ГІОЦ» листів про неможливість ввести покази (а.с. 14). При цьому, лічильник споживання послуги централізованого постачання гарячої зоди ЛК-15 № 4805763) було встановлено та опломбовано у квартирі споживачів 05.02.2015 року, що підтверджується копією акту від 05.02.2015 р (а.с. 15). У вказаному акті відображено наступні характеристики встановленого та опломбованого 05.02.2015 р. лічильника: «ТИП лічильника» - ЛК-15; «№ лічильника» - 4805763; та «Показники куб.м.» - 00001 м3. Встановлено, що на момент передачі показників, вказаний лічильник не було знято. В той же час, в особистому кабінеті споживача (кабінет зареєстровано на позивача [PERSON] згідно особового рахунку: [NUMBER] ) на вебсторінці КП «Київтеплоенрего» розділ передачі показників було заблоковано та показано повідомлення, що у КП «Київтеплоенерго» відсутні дані щодо повірки лічильника позивачів гарячого водопостачання. В зазначеному повідомленні КП «Київтеплоенерго» також вказувало, що позивачам необхідно надати до КП «Київтеплоенерго» сертифікат метрологічної повірки лічильника. Позивачі вважають, що дії КП «Київтеплоенерго» щодо не врахування переданих їм показників споживання послуги з централізованого постачання гарячої води на підставі відсутності у КП «Київтеплоенерго» даних щодо повірки нашого лічильника є неправомірними, на що слід зазначити наступне. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці в міжповірочні інтервали порядок встановлення яких визначається Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини четвертої статті 17 цього Закону періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.п. 6, 11, 12, 13, 14 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 липня 2015 р. № 474 - оплата періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки, результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиту для побутових потреб електричну енергію і газ, комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду, здійснюється відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність"; на час проведення періодичної повірки або ремонту засобу вимірювальної техніки виконавець встановлює тимчасовий засіб вимірювальної техніки; після демонтажу засобу вимірювальної техніки виконавець забезпечує його транспортування для проведення періодичної повірки або ремонту;у разі проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки у місці його експлуатації демонтаж такого засобу не проводиться; після проведення періодичної повірки або ремонту виконавець у строк, зазначений в акті про демонтаж засобу вимірювальної техніки, забезпечує транспортування засобу вимірювальної техніки для його монтажу; транспортування засобу вимірювальної техніки здійснюється таким чином, щоб не вплинути на його метрологічні характеристики. Відповідно до ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг водовідведення є суб`єкт господарювання, що проводить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Аналіз наведених норм права свідчить про те, що проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку води (у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) має здійснюватися за рахунок виконавця зазначених послуг, а витрати, понесені виконавцем, відшкодовуються не інакше, як шляхом їх включення у тариф на послуги з постачання холодної води та водовідведення та сплати споживачем щомісячно у складі цих послуг. Отже, підприємства, які надають послуги споживачам з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (виконавці), повинні забезпечити виконання робіт з періодичної повірки, обслуговування та ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії за рахунок включення цих робіт до тарифу на послуги з утримання будинків і споруд відповідно до укладених між ними договорів. Обов`язок проведення періодичної повірки та відповідальність за своєчасність її проведення покладається виключно на постачальників послуг. Суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що за особовим рахунком за адресою: [ADDRESS] , була відсутня інформація стосовно проведення чергової метрологічної повірки лічильника гарячої води, а тому з листопада 2019 року було знято ознаку його та нараховується різниця між показами загальнобудинкового засобу обліку та квартирними приладами обліку кількість осіб проживаючих у кожній квартирі не обладнаній приладами обліку, оскільки законодавство у сфері житлово-комунальних послуг не передбачає відповідальності споживача за прострочення проведення повірки засобів вимірювальної техніки, обов`язок контролювати міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж, покладається на виконавця послуг. При цьому, 02.12.2019 р. [PERSON] звернулась до сервісного центру Комунального концерну «Центр комунального сервісу» (за адресою: 03126, м. Київ, вул. Донця, 21-Б) та подала заявку на розпломбування лічильників постачання холодної та гарячої води (а.с. 10). 16.12.2019 р. за результатом поданої споживачами заявки на розпломбування лічильників у зв`язку з заміною, представником КП «Київтеплоенерго» складено акт контрольного зняття показників з лічильника ГВП № 85 (а.с. 18). У вказаному акті відображено, зокрема, що представником КП «Київтеплоенерго» здійснено розпломбування лічильника № 4805763 та зафіксовано показники лічильника на рівні 164 м3 (в тому числі зафіксовано факт сплати за 164 м3). При цьому, в акті відсутні будь-які зауваження щодо стану лічильника, не зафіксовано жодної інформації щодо несанкціонованого втручання в його роботу в період експлуатації. Таким чином, суд вважає що є підтвердженим факт того, що 29.11.2019 р. позивачами як споживачами послуги з централізованого постачання гарячої води були передані правильні та точні показники на рівні 164 м3, які КП «Київтеплоенерго» відмовилося прийняти та всупереч положенням чинного законодавства здійснило нарахування за послугу з централізованого постачання гарячої води в об`ємі, який не відповідає реальній дійсності, що підтверджується рахунком-повідомленням станом на 01.12.2019 р (а.с. 17). 16.12.2019 р. представником КП «Київтеплоенерго» також складено Акт прийняття на комерційний облік лічильника гарячого водопостачання № 85 (а.с. 19). У вказаному акті відображено, зокрема, номер встановленого лічильника (№ 9200365894) та номер пломби, встановленої представником КП «Київтеплоенерго» (№ С50055881), повторно відображено, що остання сплата відбулася за показником споживання на рівні 164 м3 та відмітка про допущення встановленого засобу обліку до експлуатації. Отже, єдиною законною підставою за якої відповідач міг нараховувати плату позивачам за нормативами (нормами) споживання є встановлення відповідачем несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню. Саме відповідач мав би, при виникненні спору, довести факт такої несправності. Однак, представником відповідача не надано доказів на які вона посилалась як на підставу своїх заперечень проти позову та не спростовано висновки суду. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що дії КП «Київтеполенерго» є неправомірними та такими, що порушують права позивачів як споживачів послуги з централізованого постачання гарячої води та вважає, що позивачам необхідно нарахувати обсяги використаної води за показниками лічильників, які вони надавали. Таким чином, відповідачем неправомірно здійснено нарахування показами загальнобудинкового засобу обліку. Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду №815/5331/16 від 28.03.2018 року та №815/5329/16 від 03.04.2020 року. За таких обставин позовні вимоги про визнання дій Комунального підприємства виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» щодо нарахування плати за послуги з централізованого постачання гарячої води за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань у розмірі 787,70 грн. за особовим рахунком [PERSON] та [PERSON] № [NUMBER] згідно з рахунком-повідомленням станом на 01.12.2019 року протиправними та здійснення корегування нарахувань за послуги з централізованого постачання гарячої води (особовий рахунок: [NUMBER] ) підлягають задоволенню. Крім того, у зв`язку з тим, що обов`язок контролювати міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж, покладається на виконавця послуг, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача [PERSON] 93,60 грн. в якості відшкодування витрат на проведення повірки лічильника ЛК-15 №4805763 (а.с. 39). Що стосується вимог позивачів про зобов`язання Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» привести умови договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню, який опубліковано на вебсторінці КП «Київтеплоенерго» (за посиланням: https://kte.kmda.gov.ua/ukladannya-dogovoru-z-kp-kyyivteploen/ до вимог законодавства України та Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою КМУ від 21.07.2005 № 630, то слід зазначити наступне. Питання надання послуг з ЦПГВ регулюється Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630 (Правила), Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» та іншими нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг. Пунктом 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час виникнення договірних правовідносин) передбачено обов`язок споживача укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Цей обов`язок відповідає зустрічному обов`язку виконавця, визначеному п. 3 ч. 2 ст. 21 цього Закону, підготувати та укласти зі споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. Послуги з ЦПГВ надаються підприємством позивачам на підставі публічного договору про приєднання, з урахуванням норм чинного законодавства України та типового договору відповідно до Правил. Пунктом 8 Правил передбачено, що послуги надаються споживачеві згідно з договором, який оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення. Відповідно до ч. 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час виникнення договірних правовідносин) договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Відповідно до ч.2 ст.638 Цивільного кодексу України (ЦК України), договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. 28.05.2018 року в газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), розміщено оголошенні про те, що КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» стає виконавцем послуг з ЦО та ЦПГВ та розміщеного договір пре надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, який є договором приєднання та вважається акцептованим усіма споживачами, які в установленому законом порядку не надали заперечення щодо його умов. Відповідно до положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Таким чином, комунальні послуги ЦО та ЦПГВ для позивачів у вищезазначеному житловому будинку надаються КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» на підставі публічного поговору про приєднання, з урахуванням норм чинного законодавства України та типового Договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню розробленого відповідно до Правил та оприлюднено у газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), який вважається акцептованим (прийнятим) усіма споживачами, які в установленому порядку не надали заперечення щодо умов цього договору, а тому у задоволенні вищевказаних вимог позивачів слід відмовити. Позивачі також просили в рахунок відшкодування моральної шкоди стягнути з відповідача на користь кожного з них по 5000,00 грн., на що слід зазначити наступне. Відповідно до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, якщо таке відшкодування передбачено договором або законом. Вимогами ч. 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Згідно п.23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» від 12 квітня 1996 року №5 при вирішенні вимог споживачів про відшкодування на підставі ст.24 Закону моральної шкоди суди повинні виходити з роз`яснень, які Пленум Верховного Суду України дав у постанові від 31 березня 1995р. N4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, зокрема, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, яких споживач зазнав у наслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, що настали через незаконні винні дії продавця, виготівника, виконавця або через їх бездіяльність. Розмір відшкодування моральної шкоди встановлюється судом і визначення його не ставиться в залежність від наявності матеріальної шкоди, вартості товару (робіт, послуг), суми неустойки, а має ґрунтуватися на характері й обсязі моральних і фізичних страждань, заподіяних споживачеві у кожному конкретному випадку. Якщо вимоги про відшкодування моральної шкоди не вирішувались разом з вимогами про застосування інших заходів захисту прав споживача, пред`явлення їх у подальшому окремо не суперечить правилам ст. 24 Закону. Встановлено, що протиправною поведінкою відповідача, що полягає у відмові від врахувань показань справного засобу індивідуального обліку постачання гарячої води, позивачам було завдано моральної шкоди та душевних страждань, які полягають в нарахуванні плати за нормами (нормативами) споживання на три особи без врахування їх показань, необхідністю звернення до сервісного центру та відповідно понесення додаткових витрат, а також звернення до суду. При цьому, на думку суду моральна шкода в сумі 5000,00 грн., яку позивачі просять стягнути з відповідача є завищеною та з відповідача на користь кожного з позивачів підлягає відшкодуванню моральна шкода у розмірі 1000,00 грн. Позивачі також просили стягнути на користь [PERSON] суму у розмірі 557,31 в якості витрати на копіювання та друк позовної заяви з додатками до неї. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно п. 4 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат пов`язаних з розглядом справи належать витрати: пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] суму у розмірі 557,31 в якості витрати на копіювання та друк позовної заяви з додатками до неї. Оскільки позивачі звільненні від сплати судового збору з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір, пропорційно задоволеним позовним вимогам в сумі 1681,60 грн. (за вимоги немайнового характеру: визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити дії - 840,80 грн. та за вимоги про відшкодування моральної шкоди в сумі 840,80 грн.)

Outcome: partial