Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом до Комунального підприємства «Комбінат комунальних підприємств м. Василькова» про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири в сумі 14 220, 44 грн. Позов обгрунтован тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Балансоутримувачем даного будинку є КП «ККП м. Василькова». 16 травня під час сильної зливи, через технічний поверх будинку було залито дощовою водою, що підтвєрджується актом про залиття. Внаслідок залиття було пошкоджено стелі, стіни, підлога, меблі та побутова техніка, а отже квартира потребує ремонту, вартість якого складає 14 220, 44 грн, що підтверджується звітом про оцінку майнової шкоди. Отже на думку позивача залиття сталося внаслідок неналежного утримання Комунальним підприємством «ККП м. Василькова» майна, що перебуває на його балансі а отже просив стягнути з відповідача на користь позивача Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області в якості співідповідача залучено Комунальне підприємство «Васильківкомунікація сервіс» Позивач в судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у позові. Представник відповідача КП «Васильківкомунікація сервіс» в судове засідання 13 січня 2016 року не з'явився, належним чином повідомлявся, причини неявки не відомі. В судовому засіданні 20.10.2015 року пояснив, що згідно порядку надання у користування місць для розміщення, прокладання телекомунікаційних мереж, мереж зв'язку та іншого слабкострумного обладнання в будівлях, спорудах та на опорах комунальної власності територіальної громади м. Василькова, затвердженого рішенням Васильківської міської ради від 23.02.2015 року № 62 повноважним органом щодо забезпечення надання телекомунікаційних мереж на опорах комунальної власності територіальної громади міста є КП «Васильківкомунікація сервіс», враховуючи що між ними та ККП ККП м. Василькова» не було укладено відповідно до цього порядку договору щодо забезпечення надання телекомунікаційних мереж, а отже за дії Приватного підприємства «ТРК Міський телевізійний центр» в разі якщо в залитті квартирі позивача буде встановлена вина Приватного підприємства «ТРК Міський телевізійний центр» вони не повинні нести відповідальність. Представник КП «ККП м. Василькова» заперечував проти задоволення позову зазначивши що вони є неналежним відповідачем, оскільки згідно акту про залиття встановлена вина Приватного підприємства «ТРК Міський телевізійний центр в залитті квартири [ADDRESS], які під час роботи по перемонтажу кабельної мережі з монтажного ящика пошкодили з'єднання труб лівневої каналізації які знаходяться на технічному поверсі а тому відповідно до ст. 1166 ЦК України та п.п 2.1.13-2.1.15 договору № 03/02-14 на використання місць наданих для розміщення телекомунікаційних мереж, мереж зв'язку та іншого слабкострумного обладнання в житлових та нежитлових будівлях комунальної власності територіальної громади м. Василькова від 03.02.2014 року вони і повинні відшкодувати шкоду завдану позивачу залиттям квартири. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, належним чином повідомлявся, причини неявки не відомі. Суд вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. ст. 57, 58 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 19.12.2006 року за [PERSON] визнано право власності за набувальною давністю на квартиру [ADDRESS] (а.с.66) який знаходиться на балансі відповідача КП «ККП м. Василькова», що не заперечувалось сторонами в судовому засіданні. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Згідно акту про залиття квартири від 27 травня 2014 року зафіксовано факт залиття квартири [ADDRESS] з покрівлі будинку [ADDRESS]. АДС викликалася, заявка № 101 від 16.05.2014 року. Причина залиття: пошкодження покрівлі будівлі шляхом механічного втручання, висновки: збитки нанесені залиттям квартири [ADDRESS] компенсувати за рахунок Приватного підприємства «ТРК» Міський телевізійний центр (а.с.6) Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За приписами законодавства для настання деліктної відповідальності відповідно до ст.1166 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 « Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою,яка ії заподіяла, за умови ,що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно до ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують права та обов`язки. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлового комунального господарства від 17.05.2005 року комунальне підприємство здійснює комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання; технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем , планові, позапланові огляди, підготовку до сезонної експлуатації, поточний ремонт конструктивних елементів та інженерних систем і будинкового обладнання. До функцій комунального підприємства відноситься забезпечення технічного огляду будинків, а саме планові та позапланові огляди, загальні та профілактичні , які проводяться з метою визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній та осінньо-зимові періоди, уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; перевірка готовності жилих будинків, комунікацій,обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий періоди. Згідно з умовами Правил, які є обов`язковими для відповідача, cистема технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Відповідно до роз'яснень, даних в п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування» від 27 березня 1992 року №6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. (ч. 2 ст.1166 Цивільного кодексу України). Факт залиття квартири [ADDRESS] не заперечується сторонами а отже відповідно до ч.1 ст. 61 ЦПК України він не підлягає доказуванню Суд критично відноситься до доводів представника КП «ККП м. Васильків» щодо наявності вини приватного підприємства «ТРК» Міський телевізійний центр в залитті квартирі, яка належить на праві власності позивачу, що підтверджується актом про залиття, оскільки з моменту залиття квартири яке відбулося 16 травня 2014 року до моменту складення акту про залиття від 27 травня 2014 року, пройшов певний час, зазначений акт не підписано представником приватного підприємства "ТРК" Міський телевізійний центр, а отже в розумінні статті 58 ЦПК України не є належним доказом по справі, іншого доказу що пошкодження покрівлі сталося саме із-за проведення дій ПП «ТРК» Міський телевізійний центр робіт по перемонтажу кабельної мережі з монтажного ящика відповідачем не надано. Таким чином, з урахуванням обов`язку відповідача щодо контролю за технічним станом внутрішньо будинкових мереж, проведення профілактичного огляду будинків з метою запобігання пошкодження конструктивних елементів будинку, суд вважає , що позовні вимоги про стягнення з відповідача майнової шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири підлягають задоволенню, оскільки залиття квартири відбулось з вини відповідача, яким не забезпечено своєчасний огляд покрівлі будинку. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Оскільки відповідачем не надано суду будь-яких доказів, що розмір матеріальної шкоди дійсно менший ніж просить стягнути позивач, суд при визначенні суми матеріальних збитків виходить з доказів, які наявні в матеріалах справи. Визначаючи розмір заподіяної позивачу матеріальної шкоди, суд виходить з наступного. Як вбачається з висновку про оцінку майна від 31 березня 2015 року оцінювачем В.Мельником, який є співробітником ПП «Актів Інвест», на підставі договору № 03/07 укладеного 31 березня 2015 року між ПП «Актів Інвест» та [PERSON], заподіяна позивачам шкода, станом на 31.03.2015 року складається з 2 сум: вартість заміщення - 13,020, 44 грн; залишкова вартість заміщення (з урахуванням величини зносу) -11 246, 34 грн. При визначенні вартості матеріалів було враховано, що у момент нанесення ушкоджень об'єкт оцінки мав величину зносу, розрахована Оцінювачем вартість будівельних матеріалів зменшується на величину зносу. Залишкова вартість заміщення в цих умовах відображає величину збитку, нанесеного внаслідок пожежі. Саме ця сума і складає залишкову вартість заміщення а саме 11,246, 34 грн (а.с.10-50). Таким чином, враховуючи, що доказів в спростування вимог позивача, щодо розміру матеріального збитку завданого в результаті залиття квартири позивача, відповідачем суду не надано, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача суму матеріального збитку визначеного у висновку про оцінку майна складеного 31 березня 2015 року. Проте оскільки при визначені залишкової вартості заміщення, оцінювачем враховувався той факт, що в момент нанесення ушкоджень, об'єкт оцінки мав величину зносу, то суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог в цій частині, а саме про стягнення з відповідача майнової шкоди в розмірі 11,246,34 грн З врахуванням того що позивачем не пред'явлено вимог до Комунальне підприємство «Васильківкомунікація сервіс» то в цій частині позов задоволенню не підлягає. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Тому з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню судовий збір у розмірі 243, 60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial