Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартирою. Протокольною ухвалою суду від 12.04.2018 року було замінено неналежного відповідача по справі на ПП Науково-технічне підприємство» «Український центр нерухомого майна». Позовні вимоги, з врахуванням уточненої позовної заяви від 20.01.2018 року обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. 21.01.2016 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з повторним актом обстеження житлової квартири після залиття від 03.02.2016 року, складеним відповідачем, комісійним обстеженням встановлено, що залиття сталось внаслідок прориву труб центрального опалення на горищі будинку. Згідно з висновком № 02-03/16 від 02.02.2016 року, складеним експертом ПП «Пліч-Опліч» Когут В.В., розмір матеріальних збитків заданих залиттям становить 42501, 60 грн. Балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», якою 11.01.2016 року укладено договір № 22 з Приватним підприємством «Науково-технічне підприємство» «Український центр нерухомого майна» пунктом 1.3. якого передбачено, що відповідач як підрядна компанія повинна надавати послуги, якість яких відповідає діючим нормам та стандартам згідно з чинним законодавством. Відповідно до п.п. 3.2.4 обов'язком підрядної компанії є своєчасне вжиття заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням. З огляду на неналежне виконання відповідачем своїх обов'язків по утриманню будинку, позивачу було завдано матеріальну шкоду у розмірі 67924, 60 грн., яку позивач просить стягнути на її користь. Окрім того, позивач вказує, що внаслідок залиття, яке має систематичний характер їй було завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у 5000,00 грн., яку також просила стягнути на її користь з відповідача, а також понесені нею судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 729,25 грн. 10.05.2018 року до суду надійшов відзив на позов від відповідача, у якому останній просив суд відмовити в задоволенні позову, оскільки відповідач не є балансоутримувачем будинку по [ADDRESS] а тому у відповідача не виникає зобов'язання по відшкодуванню шкоди позивачу. Відповідно до договору № 22, укладеного між ПП «НТП «УЦНМ» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», а саме п. 3.1.3 та п. 3.1.5 саме балансоутримувач - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» не виконував власні зобов'язання, які призвели до аварійної ситуації. Вказані обставини виключають відповідальність відповідача за заподіяну позивачу шкоду внаслідок залиття та є підставою для відмови у позові щодо відповідача, оскільки відповідальність за заподіяну шкоду майну позивача повинна нести КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва». Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті встановив. Відповідно до ч.1,3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом встановлено, що позивачу та членам її сім'ї -[PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] в рівних долях, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло віл 25.02.1999 року. 21.01.2016 року відбулось залиття квартири [ADDRESS], Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Про факт залиття комісією у складі: інженера [PERSON], інспектора [PERSON]. та слюсаря-сантехніка [PERSON] був складений повторний Акт обстеження житлової квартири після залиття [ADDRESS] від 03.02.2016 року, в якому причиною залиття зазначено - прорив труби центрального опалення на горищі будинку. Внаслідок залиття квартири позивача, як встановлено у Акті від 03.02.2016 було в квартирі пошкоджено в кімнаті площею 16.0 кв.м зі стелі відали шпалери під фарбування та відпала штукатурка площею 4,5 кв.м. На стінах, які поклеєні вініловими шпалерами видно відшарування шпалер на всіх стиках полотен (місцями шпалери відпали на площі 5 м кв.), а також в куті кімнати відшарувались вінілові шпалери площею 1 кв. м. На укосах вікна та дверей, що виходять на балкон місцями відшарувалась фарба площею 0, 4 кв.м., зі слів мешканців квартири вода також потрапила на паркетну підлогу, яка місцями деформувалась на площі 4,0 кв.м (візуально слідів залиття не видно); в кухні площею 7,3 кв.м, деформувалась натяжна стеля та по периметру всієї стелі на гіпсокартонному коробі видно жовті плями 4,00 кв.м. На стінах місцями спостерігаються жовті плями на вінілових шпалерах, які поклеєні на стінах від стелі на довжину, 1,3 м. На віконних укосах видно жовті та чорні плями на площі 2,0 кв.м. В коридорі площею 2,7 кв.м. у влаштованій шафі видно потьоки на стелі на штукатурці площею 0,6 кв.м. На підлозі спостерігається деформування ламінату 1,0 кв.м. В ванній кімнаті площею 3,1 кв.м. на стінах відшарувались вінілові шпалери на площі 0,5 кв.м. На стелі, яка обкладена плитами із пінопласту в куті деформовано плитка площею 0, 04 кв.м, в туалетній кімнаті площею 1, 5 кв.м. на стелі, яка побілена водоемульсійною фарбою спостерігаються жовті плями площею 0,3 кв.м. Згідно з висновком № 02-03/16 про розмір матеріального збитку від 02.02.2016 року, розмір завданого матеріального збитку внаслідок залиття квартири становить 42 501, 60 грн. Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що 11.01.2016 року між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та ПП «Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» укладено договір № 22, відповідно до п. 1.3 договору передбачено, що ПП « Науково-технічне підприємство» Український центр нерухомого майна» повинно надавати послуги, вартість яких відповідає діючим нормам та стандартам згідно з чинним законодавством. Відповідно до п.п. 3.2.4 обов'язком підрядної компанії є - своєчасне вжиття заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та інженерним обладнанням.. Відповідно до п. 3.2.5 договору підрядна компанія зобов'язується - відшкодовувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг, у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом встановлено, що позивач зверталась до відповідача з заявою щодо незадовільного стану трубопроводу системи опалення, що підтверджується відповіддю відповідача за вих. № Т/123 від 29.05.2015 року, однак відповідач не виконав належним чином зобов'язання відносно здійснення контролю за технічним станом обладнання на горищі будинку, яке знаходяться у будинку [ADDRESS] а також щодо утримання цього обладнання в належному технічному стані, внаслідок чого сталося залиття квартири №16 у цьому будинку, чим було позивачу завдано матеріальну шкоду. Крім того, судом критично оцінюються доводи представника відповідача, що відповідальність за спричинену позивачу шкоду, повинна нести КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», в силу укладеного між ними договору, відповідно до п.1.1 якого відповідач прийняв на себе функції підрядної організації на виконання послуг, серед іншого, щодо утримання і технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованого опалення). Таким чином, оскільки залиття сталося внаслідок неналежного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій будинку №25/27 по [ADDRESS] з боку відповідача, то саме останній має нести відповідальність за спричинену шкоду позивачу. Враховуючи, що [PERSON] право власності на вищевказану квартиру належить в частці ? , суд вважає, що відшкодування матеріальної шкоди підлягає пропорційно частці права власності, у розмірі 10625,40 грн. Що ж стосується відшкодування витрат, понесених позивачем на проведення поточного ремонту квартири після залиття у розмірі 5300,00 грн. та витрат на заміну труби на горищі будинку у розмірі 19173,00 грн., то вказані позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Також в Постанові Пленуму Верховного Суду України, від 31.03.1995, № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди") зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Позивачем не надано до суду доказів на підтвердження завдання моральної шкоди, а тому вказана вимога задоволенню не підлягає. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у розмірі 950,00 грн. за проведення експертної оцінки та судовий збір пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 640,00 грн.

Outcome: partial