Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-15 00:00:00

Позивач звернулася до суду з зазначеним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що з 2011 року проживала разом з відповідачем однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Під час перебування у фактичних шлюбних відносинах народилась дитини, [PERSON] , [INFO] . 13 грудня 2016 року ТМО Михайлівського району винесений медичний висновок № 41 про встановлення дитині [PERSON] інвалідності з дитинства до 18 років з діагнозом: Хронічне захворювання нирок ІІІ ст. Аномалія СВС. Гіпоплазія правої нирки. Двосторонній рефлюксуючий мегауретер ІІІ ст. Хронічний пієлонефрит ХНН ІІ ст. Вторинний гіперпаратиреоз. Позивач зазначає, що через необхідність постійного догляду за дитиною та лікування, вона не працює. Рішенням Михайлівського районного суду від 12 квітня 2018 року з відповідача стягнуто аліменти на утримання дитини до досягнення нею повноліття, а також аліменти на утримання позивача на весь час проживання та опікування дитиною інвалідом. Так як дитина-інвалід за призначенням лікарів потребує постійного контролю аналізів та безперервного лікування, позивач несе значні додаткові витрати, в розподілі яких відповідач в добровільному порядку участі не бере. Так як участь у додаткових витратах на дитину є не правом, а обов`язком батьків незалежно від сплати аліментів, позивач просить стягнути з відповідача половину вартості додаткових витрат на дитину-інваліда, що становить 9577,67 грн. Позивач в судове засідання не з`явилась, надавши суду заяву, що містить клопотання про розгляд справи за її відсутності. На позові наполягає в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив не подав, причини неявки суду не повідомив. За таких обставин, суд постановив у судовому засіданні ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, в порядку\~статей 280, 281 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Відповідно до\~ст.263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Статтею 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1\~ст.82 ЦПК України\~обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Встановлено, що сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах та мають спільну дитину - [PERSON] , [INFO] , який є інвалідом з дитинства, проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні. Рішенням Михайлівського районного суду Запорізької області від 12 квітня 2018 року на її користь на утримання неповнолітньої дитини стягнуті аліменти у розмірі 1/4 частки всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, а також аліменти на утримання позивача 1/4 частки всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, на весь час проживання та опікування дитиною інвалідом. Як вбачається з медичної документації та визнається відповідачем, неповнолітня дитина потребує постійного лікування та додаткових матеріальних витрат на придбання ліків, медичних препаратів. Встановлено, що за час лікування за період з 20 червня 2019 року по 13 липня 2020 року на лікування дитини витрачено в загальному розмірі 18590,34 грн., що підтверджується відповідними медичними документами і квитанціями, які містяться в матеріалах справи, а саме: хронічне захворювання нирок III ст. Аномалія СВС Гіпоплазія правої нирки. Двосторонній рефлексуючий, мегауретер III ст. Хронічний пієлонефрит ХНН II ст. Вторічний гіперпаратиреоз, що підтверджується, медичним висновком № 41 про встановлення дитині [PERSON] агсу гмировичу [INFO] інвалідності з дитинства до 18 років; виписки з медичної карти амбулаторного хворого від 04.12.2019 року, від 20.01.2020 року, 30.03.2020 року; лабораторні дослідження від 20.06.2019 року, від 19.11.2019 року,від 02.12.2019 року, 30.01.2020 року, від 02.04.2020 року, від 10.06 2020 року; консультативні висновки медичного спеціаліста від 12.06.2020 року - лікаря консультанта доцента [PERSON] , нефролога, імунолога; лабораторні дослідження від 02.12.2019 року, чек на суму 802,80грн.; виписка із медичної карти амбулаторного хворого від 30.01.2020 року - чек від. 15. 01.2020 року на суму 757, 25 грн., чек від 20.01.2020 року на суму 166,0 грн., чек від 14.01.2020 року на суму 439,64 грн.:чек від 17.01.2020 року на суму 192,00 грн., чек від 12.01.2020 року на суму 1430,50 грн.; чек від 04.01.2020 року на суму 774,50 грн., чек від 16.01.2020 року на суму 182,50 грн.; чек від 16.01.2020 року на суму 192,00 грн.; чек від 25.01.2020 на суму 190,00 грн.( зарахувати 162,90 грн.),чек від 30.01.2020 року на суму 44,25 грн.; чек від 30.01.2020 року на суму 166,00 грн.; чек від 30.01.2020 року на суму 12,60 грн.; лабораторні дослідження від 30.01.2020 року, чек на суму 964,60 грн.; виписка із медичної карти амбулаторного хворого від 30.03.2020 року - чек від 02.04.2020 року на суму 35,00 грн.,чек від 02.04.2020 року на суму 169,00 грн., чек від 17.03.2020 року на суму 508,00 грн.(зарахувати 302,50 грн.); товарний чек від 18.03.2020 року на суму 469, 75 грн. лабораторні дослідження від 02.04.2020 року, чек на суму 945,70 грн.; лабораторні дослідження від 10.06.2020 року, чек на суму 1243,60 грн.; чек від 17.04.2020 року на суму 2400 грн. - прийом цинакальцету постійно (рекомендації нефролога, хірурга - уролога від 12.06.2020 року); квитанція до прибуткового касового ордера № 14 від 12.06.2020 року на суму 2500 грн. вакцинація дитини, Консультативні висновки медичного спеціаліста від 12.06.2020 року та квитанція до прибуткового касового ордера № 15 від 12.06.2020 року на суму 1900 грн. вакцинація дитини; лабораторні дослідження - чек на суму 243 грн. від 20.06.2019 року (а.с. 22-74). Водночас, судом не визнаються додатковими витратами на утримання дитини, кошти сплачені на придбання пального на загальну суму 565 грн., тому в цій частині позов задоволенню не підлягає. Згідно до\~ст.185 СК України\~той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Таким чином, додаткові витрати на утримання дитини мають бути викликані особливими обставинами. У даному випадку мова йде про додаткові витрати, а не про додаткове стягнення коштів на утримання дитини. Проте в окремих випадках, через особливі обставини (розвиток здібностей дитини, тяжка хвороба, каліцтво дитини тощо) потрібні значні додаткові витрати. Тому розмір додаткових витрат, що стягуються, повинен визначатися залежно від дійсно понесених або передбачуваних витрат. Всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини по справі (стан здоров`я, матеріальний та сімейний стан, наявність на утриманні інших осіб тощо), суд приходить до висновку про те, що батьки зобов`язані нести додаткові витрати на утримання дитини у рівних частках, тобто по 1/2 частині, тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню в сумі 9295,17 грн. (18590,34 : 2 =9295,17). Стосовно позовних вимог про стягнення пені за несплату аліментів, суд звертає увагу на таке. Відповідно до\~Закону України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів"\~аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини. Цей припис підтверджує довід про підвищений захист прав дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята\~статті 7 СК України). Відповідно до частини другої\~статті 141 СК України\~розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку. Згідно із частиною четвертою\~статті 155 СК України\~ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Відповідно до\~статті 51 Конституції України\~та\~статті 180 СК України\~батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (частина третя\~статті 181 СК України). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Частиною 1\~ст. 196 СК України\~встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно свідоцтва про народження Серії [NUMBER] від 06 січня 2016 року батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Рішенням Михайлівського районного суду Запорізької області від 14 квітня 2018 року з [PERSON] стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 01.03.2018 року до досягнення дитиною повноліття; а також стягнуто аліменти з [PERSON] на користь [PERSON] на її утримання у розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 01.03.2018 року на весь час проживання та опікування дитиною інвалідом [PERSON] , [INFO] . Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам (1/4 на утримання дружини та ј на утримання дитини) згідно виконавчого листа № 321/205/18, виданого 13.04.2018 року Михайлівським районним судом Запорізької області, станом на 30 червня 2019 року загальна сума боргу [PERSON] складає 14871,06 грн. (а.с.78). Відповідно до розрахунку неустойки по аліментам, що міститься в позовні заяві, сума неустойки за період з січня 2020 року по червень 2020 року складає 11979,87 грн. Відповідно до правової позицію Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/169, провадження № 14-616цс18, у якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених, в попередніх рішеннях суду, та зробила висновок про те, що пеня на заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що у рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною у практиці ЄСПЛ (рішення у справах «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Також, консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначила, що «якість судового рішення залежить головним чином від якості його мотивування. Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, але, насамперед, є гарантією проти свавілля. По-перше, це зобов`язує суддю дати відповідь на аргументи сторін та вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правосудність; по-друге, це дає можливість суспільству зрозуміти, яким чином функціонує судова система» (пункти 34-35). Пленум Верховного Суду України у пункті 11постанови від\~18\~грудня2009\~року №\~14\~«Про судове\~рішення у\~цивільній справі» роз`яснив судам, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, суд вважає за необхідно провести власний розрахунок пені по аліментам, а саме: -сума неустойки (пені) за січень 2020 року: нарахована сума аліментів 2784,88 грн. х 1%(пені) х 31 дн = 863,31 грн.; за лютий 2020 року, із урахуванням частково проведених погашень у березні, травні та червні: 2784,88грн. х 1%(пені) х 29 дн =807,62грн.+ 2001,49 грн. х 1%(пені) х 61 дн = 1220,91 грн. + (2001,49-889,50)= 1111,99 грн. х 1%(пені) х 31 дн = 344,72 грн. + (1111,99-889,50)=222,49 х 1%(пені) х 30 дн = 66,75 грн.; за березень 2020 року : 2784,88 грн. х 1%(пені) х 122 дн = 3397,55грн; за квітень 2020 року: 2784,88 грн. х 1%(пені) х 91 дн = 2534,24грн; за травень 2020 року: 2784,88 грн. х 1%(пені) х 61 дн = 1698,78грн; за червень 2020 року: 2784,88 грн. х 1%(пені) х 30 дн = 835,46грн. Отже, відповідно до наведеної методики судом розраховано розмір пені за весь час прострочення сплати відповідачем аліментів у період з січня по червень 2020 року на загальну суму 11828,84 грн., тому позовні вимоги підлягають задоволенню частково в зазначеному розмірі. Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» судовий збір за даним позовом складає 1681,60 грн. Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.9 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», оскільки відповідно до медичного висновку 41 від 13 грудня 2016 року [PERSON] є дитиною-інвалідом. Питання щодо судових витрат, суд вирішує відповідно до вимог п. 3 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~- пропорційно до задоволених вимог про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, задоволених частково, в розмірі 97 %, що складає суму 815,58 грн., а також частково задоволених вимог про стягнення пені по аліментам, в розмірі 98,7 %, що складає суму 829,87 грн. Отже, загальна сума судового збору, що підлягає стягненню з відповідача у прибуток держави у зв`язку зі звільненням від сплати судового збору при подачі позову складає 1645,45 грн. Решту судового збору в розмірі 36,15 грн. - покласти на рахунок держави.

Outcome: partial