Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , Орлов О.О. , звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз», у якому просить: -визнати протиправним Акт експертизи лічильника газу №1316Е від 25.06.2019, складений комісією при Акціонерному товаристві «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз»; -визнати протиправними дії Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» з нарахування [PERSON] вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківміськгаз» в сумі 29 313, 03 грн за період з 28.12.2018 року по 10.06.2019 року відповідно до Акта-розрахунку від 26.09.2019; -зобов`язати Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» призначити [PERSON] оплату за користування газопостачанням відповідно до показників лічильника. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 25.06.2019 року комісія при AT «Харківміськгаз» склала Акт експертизи лічильника газу №1316Е, на підставі якого визнала зазначений лічильник непридатним до застосування внаслідок несанкціонованого втручання. Позивача зобов`язано сплатити AT «Харківміськгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 29 313,03 грн за період з 28.12.2018 по 10.06.2019. Позивач вважає складення відповідачем відносно нього Акти протиправними, у зв`язку з чим вимушений звернутися до суду з позовом про захист прав споживачів з таких підстав. На підставі Договору від 10.02.2006 [PERSON] є споживачем послуг AT «Харківміськгаз» з постачання природного газу. З метою обліку обсягів споживання газу за адресою: [ADDRESS] , використовує лічильник газу побутовий типорозміру G6 МКМ №057263. Використання цього лічильника сторони узгодили у пункті 1.5 Договору про надання послуг з газопостачання від 10.02.2006. 11.06.2019 року працівники AT «Харківмісьгаз» склали Акт про порушення №111/19К, згідно з яким на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , нібито встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: «Возможны признаки несанкционированного вмешательства в работу БСГ. Пломба завода изготовителя вызывает сомнения (мовою оригіналу). У той же день, 11.06.2019, контролер [PERSON] та слюсар [PERSON] демонтували зазначений лічильник для направлення його на експертизу в сервісний центр з ремонту та повірки газових лічильників АТ «Харківміськгаз». З метою виявлення наявності чи відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу побутового лічильника газу позивач звернувся до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України із заявою про проведення експертного дослідження, за результатами якого надати відповіді на запитання щодо лічильника. За результатами проведеного експерт Харківського НДЕКЦ склав висновок №12/5ЕД-19 від 21.08.2019, відповідно до якого сліди механічного впливу на внутрішніх поверхнях корпусу відлікового механізму та поверхнях частин механізму відлікового механізму газового лічильника №057263 відсутні. 25.06.2019 року АТ «Харківміськгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» склали Акт експертизи лічильника №1316Е, згідно з яким встановлено відсутність відбитку тавра повірника в місці встановлення меншого фрагменту пломби-заглушки над гвинтом кріплення відлікового пристрою, у зв`язку з чим лічильник газу визнано непридатним до застосування. При цьому зміст зазначеного Акта свідчить про те, що комісія не здійснювала дослідження цілісності відлікового механізму, не встановлювала наявність механічних пошкоджень, тиску, герметичність чи значення похибки лічильника. Зміст оскаржуваного Акта експертизи свідчить, що єдиним аспектом роботи лічильника газу, який було досліджено Комісією, стала цілісність заводської пломби та повірочного тавра. Комісія АТ «Харківміськгаз» та ДП «Укрметртестстандарт» встановила відсутність відбитку тавра повірника в місці встановлення меншого фрагменту пломби-заглушки над гвинтом кріплення відлікового пристрою, у зв`язку з чим лічильник газу визнано непридатним до застосування. Проте, незважаючи на пояснення позивача, Комісія залишила поза увагою, що 09.03.2006 представники ПАТ «Харківміськгаз» здійснювали демонтаж лічильника газу. Після цього, 17.03.2006, державний повірник [PERSON] видав позивачу свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки №3155/43, яке підтверджує, що лічильник газу побутовий №057263 визнається придатним і допускається до застосування. У той же день, 17.03.2006, представники ПАТ «Харківміськгаз» встановили зазначений лічильник за адресою: [ADDRESS] . З наведеного випливає, що саме співробітники АТ «Харківміськгаз» повинні були належним чином опломбувати лічильник після демонтажу, а тому підстав покладати відповідальність за відсутність повірочного тавра на споживача немає. Натомість в Акті експертизи лічильника газу №1316Е від 25.06.2019 зазначено, що під час проведення експертизи лічильник газу не вскривався і Комісія не здійснювала дослідження цілісності відлікового механізму, не встановлювала наявність механічних пошкоджень, тиску, герметичність чи значення похибки лічильника. Таким чином, під час проведення експертизи лічильника газу Комісія порушила норми пункту 3.3.3.2 Положення про проведення експертизи лічильника, внаслідок чого дійшла помилкового висновку про наявність втручання у роботу засобу вимірювальної техніки. Комісія не врахувала викладені експертом Харківського НДЕКЦ спостереження і висновки. Жодний документ, складений під час розгляду Акта про порушення №111/19к та проведення спірної експертизи лічильника газу не містить аргументів, доводів і заперечень Відповідача, які б висвітлювали підстави неврахування висновку експерта Харківського НДЕКЦ №12/5ЕД-19 від 21.08.2019. Таким чином, експертиза лічильника газу, за результатами якої було складено оскаржуваний Акт, була проведена неповно, не об`єктивно та упереджено, а її висновки є помилковими. Для здійснення нарахування (донарахування) об`єму необлікованого природного газу визначальним є факт доведеності несанкціонованого втручання споживача у роботу лічильника газу. Навіть якщо припустити, що втручання в роботу засобу вимірювальної техніки мало місце, Акт експертизи лічильника газу №1316Е від 25.06.2019 не містить жодних відомостей про те, що таке втручання спричинило або могло спричинити неправильний облік об`єму природного газу і було здійснено саме споживачем. Ухвалою суду від 09.10.2019 року відкрито спрощене провадження у справі. В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримав та просили його задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача заперечував проти задоволення позову. Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, згідно якого представник просить відмовити у задоволенні позову у зв`язку із необґрунтованістю позовних вимог у зв`язку з наступним. За результатами проведеної перевірки встановлено порушення Кодексу, а саме втручання в роботу БСГ, пломба заводу виробника викликає сумніви, про що був складений Акт про порушення №111/19К від 11.06.2019 року. Того ж дня лічильник газу.№057263 було демонтовано для проведення експертизи, про що складено відповідний Акт. 25.06.2019 року була проведена експертиза лічильника газу, відповідно до якої було виявлено втручання в газовий лічильник.№ 057263 (відсутній відбиток тавра повірника в місці встановлення меншого фрагменту пломби-заглушки над гвинтом кріплення відлікового пристрою). За результатами проведеної експертизи складений Акт №1316Е від 25.06.2019р. Також ДП «Укрметртестстандарт» була видана довідка №39-1-4/10173 ЦСБ 1316Е від 25.06.2019р. про невідповідність лічильника відповідача вимогам Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки» п.6.4. Невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника. Своїми діями позивач порушив норми Кодексу газорозподільних систем, а саме п.п.З п.1 розділу 2 глави XI Кодексу газорозподільних систем - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). На підставі виявленого порушення підприємством АТ «Харківміськгаз» було складено розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу. Щодо наданого до матеріалів справи висновку Харківського науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України, то по-перше, на розгляд експерту були поставлені питання, які не спростовують висновки експертизи, що проводилась АТ «Харківміськгаз» та експертне дослідження підтвердило факт втручання в даний лічильник шляхом пошкодження пломби-заглушки, а саме на сторінці 6 дослідження зроблено висновок, що пломба- заглушка піддавалася термічному впливу та зламана шляхом відокремлення від неї частини та двох конструктивних виступів. Відповідно до висновку експертизи від 25.06.2019р. та Довідки ДП «Укрметртестстандарт» від 25.06.2019 року було зроблено висновок про відсутність (пошкодження) відбитка повірочного тавра на лічильнику, що є порушенням. Також обраний позивачем спосіб захисту, не передбачений чинним законодавством. В свою чергу, позивачем надано відповідь на відзив представника відповідача, згідно якого наявні в матеріалах справи докази спростовують твердження представника відповідача про нібито наявність ознак пошкодження відлікового механізму відлікового пристрою. Також позивачем зазначено, що під час тлумачення цього положення Верховний Суд дійшов висновку, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, зокрема, пошкодження пломб, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Однак ані під час проведення експертизи лічильника газу, ані у відзиві на позовну заяву АТ «Харківміськгаз» не жодних доводів, які б давали підстави вважати, що має місце викривлення даних обліку природного газу. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З матеріалів позовної заяви вбачається та не заперечується сторонами, що між ними фактично виникли відносини з приводу розподілу та споживання природного газу за адресою: [ADDRESS] . 11.06.2019 року представниками АТ «Харківміськгаз» була проведена перевірка газового обладнання за адресою позивача. За результатами вказаної перевірки встановлено порушення Кодексу, а саме втручання в роботу БСГ, пломба заводу виробника викликає сумніви, про що був складений Акт про порушення №111/19К від 11.06.2019 року. Того ж дня лічильник газу №057263 було демонтовано для проведення експертизи, про що складено відповідний Акт. 25.06.2019 року була проведена експертиза лічильника газу, відповідно до якої було виявлено втручання в газовий лічильник споживача №057263 (відсутній відбиток тавра повірника в місці встановлення меншого фрагменту пломби-заглушки над гвинтом кріплення відлікового пристрою). За результатами проведеної експертизи складений Акт №1316Е від 25.06.2019р. Також ДП «Укрметртестстандарт» була видана довідка №39-1-4/10173 ЦСБ 1316Е від 25.06.2019р. про невідповідність лічильника відповідача вимогам п.6.4. Р50-071-98 - наявні ознаки пошкодження відбитка повірочного тавра на захисному пломбуванні лічильника. Згідно акту - розрахунку, за період з 28.12.2018 року по 10.06.2019 року вартість необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу на підставі акту про порушення від 11.06.2019 року № 111/19 к становить 29 313,03 грн. Відповідно до п.1 глави 1 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015 року норми даного розділу щодо перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування природного газу споживачу, у тому числі побутовому споживачу, який уклав з Оператором ГРМ договір розподілу природного газу, а також несанкціонованому споживачу, який знаходиться на території ліцензованої діяльності Оператора ГРМ, застосовується за наявності акта про порушення, складеного Оператором ГРМ відповідно до вимог цієї частини. Згідно з п.3 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або в роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу комерційного ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Відповідно до п.8 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ пошкодження лічильника газу та/або його позаштатного режиму роботи, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно ( не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи із 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням терміну на його усунення. Згідно до п.1 гл.5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Відповідно до п. 2 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. За вимогами п.п.3, 5 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. Відповідно до п.п.8, 10 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. Так п. 11 гл. 5 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Відповідно до п.1 р.3 гл. XI Кодексу ГРМ, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Згідно до п.1 р.2 гл. ХІ Кодексу ГРС, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. За змістом розділу 5 глави ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Відповідно до п. 5 глави 10 розділу Х кодексу ГРМ, після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. Під час обстеження пломби та/або ЗВТ комісія перевіряє ознаки, зазначені в протоколі. Результати огляду заносять до акта експертизи ЗВТ. Висновками комісії, відображеними в Акті експертизи лічильника газу, виявлено втручання в газовий лічильник: відсутній відбиток тавра повірника в місці встановлення меншого фрагменту пломби-заглушки над гвинтом кріплення відлікового пристрою. Згідно вказаного акту лічильника, під час проведення експертизи лічильник не вкривався з метою встановлення цілісності відлікового механізму або механічних пошкоджень. Дослідивши акт експертизи лічильника газу, суд приходить до висновку, що він складений з порушенням норм, встановлених п. 5 глави 10 розділу Х кодексу ГРМ, з огляду на наступне. У висновках комісії зазначено, що під час експертизи лічильника було виявлено втручання в лічильник. Так, вбачається, що під час експертизи комісією не було отримано та досліджено зразок пломби заводу-виробника. Відсутні також будь які дані, що комісією враховувався факт того, що вказаний лічильник вже знімався на повірку, та пломбувався іншою пломбою, що вбачається з матеріалів справи, зокрема з актів, складених у 2006 році. При проведенні експертизи лічильника газу, комісією не встановлено обставин того, що було втручання в механізм та корпус ЗВТ. Пункт 7 глави 9, пункт 5 глави 10 Розділу Х, пунктів 1 та 3 глави 2 Розділу ХІ, вказує на те, що пошкодження пломб на лічильнику газу, пошкодження самого лічильника та несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу є окремими самостійними порушеннями, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу. При цьому вказані порушення можуть вчинятись одночасно, але кожне з наведених видів порушень не є тотожним іншим порушенням і не способом вчинення іншого порушення. 22.07.2019 року позивач звернувся до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, із заявою про проведення дослідження лічильника газу №057263. З висновку експертного дослідження № 12/5ЕД-19 від 21.08.2019 року вбачається, що сліди механічного впливу на внутрішніх поверхнях корпусу відлікового механізму та поверхнях частин механізму відлікового механізму газового лічильника №057263 відсутні. Кодексом газорозподільних систем встановлено, що для кваліфікації виявленого порушення, саме як «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу» необхідна наявність цілого складу факторів. Тобто, суд зазначає, що для здійснення нарахування необлікованого об`єму природного газу, зокрема слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18 червня 2019 року по справі № 922/1573/18. Щодо заперечень представника відповідача проти даних експертизи № 12/5ЕД-19 від 21.08.2019 року, то слід зазначити наступне. У постанові Верховного Суду від 03 квітня 2019 року (справа № 754/6442/16-ц, провадження № 61-22663св18) зазначено, що у разі коли висновок експертизи наданий стороною як додаток до позовної заяви, тобто проведений відповідною експертною установою за її клопотанням чи клопотанням її представника, то такий висновок може розцінюватися лише як письмовий доказ, який підлягає дослідженню в судовому засіданні та відповідній оцінці. Якщо стосовно цього письмового доказу в судовому засіданні виникнуть сумніви, то, виходячи з характеру матеріально-правового спору та залежно від того, яке значення має наявність у справі такої експертизи, суд повинен роз`яснити особам, які беруть участь у справі, про їх право заявити клопотання про її призначення. Відповідного клопотання представником відповідача заявлено не було. Втім, висновок експертизи № 12/5ЕД-19 від 21.08.2019 року свідчить про те, що на наданому на експертизу лічильнику газу не було виявлено слідів впливу на відліковий механізм. Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Також для доведення правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ (лічильника газу) споживача. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів достатніх підстав, а отже й правомірності здійснених відповідачем донарахувань. Отже, за недоведеності факту неправомірних дій позивача, суд не може визнати законним акт розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) газу і його вартості про донарахування заборгованості на підставі акта про порушення та висновку про необхідність захисту прав позивача у заявлений спосіб. Що стосується доводів представника відповідача про те, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту його прав, то слід зазначити наступне. Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року у справі № 6-25цс11 та Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 14-503цс18 дійшли висновку що визнання неправомірними дій відповідача щодо прийняття актів про порушення у сфері газопостачання та визнання їх недійсними, безпосередньо не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків, а лише є фіксацією виявленого порушення, а тому їх оскарження не передбачено чинним законодавством, як спосіб захисту порушених прав. Разом з тим, у постанові від 17 квітня 2019 року по справі № 311/2314/16 зазначено, що з урахуванням закріпленого на рівні спеціальних нормативно-правових актів права споживача оскаржити у судовому порядку об`єм та/або вартість донарахованого природного газу у разі незгоди з їх розміром, визначеним оператором газорозподільної системи за наслідками задоволення акту про порушення, Верховий Суд, не відступаючи від вищенаведених правових висновків Верховного Суду України та Великої Палати Верховного Суду, зважаючи на те, що відмова позивачу у доступі у правосуддя призведе до невизначеності у спірних правовідносинах щодо порядку оспорення споживачем розміру нарахованих позивачу матеріальних збитків, вважає помилковими висновки судів про те, що оскарження дій відповідача щодо складення акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, яким визначено розмір збитків, завданих газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем вимог Кодексу газорозподільних систем, не передбачено чинним законодавством. Так, за змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільної системи, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованог споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, він може оскаржити їх у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, зазначеним нормативно-правовим актом прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку, і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Крім того, пунктом 3.4. Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 № 619, визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку. Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року по справі № 910/17955/17 звернула увагу, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод гарантуються , що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Європейський суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом; оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування; відтак підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, а таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №905/1926/16. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем обрано належним спосіб захисту його прав шляхом визнання протиправним акту та нарахування за ним. У вказаній частині позов підлягає задоволенню. При цьому, вимоги про зобов`язання відповідача призначити оплату за користування газопостачанням відповідно до даних лічильника, суд вважає такими, що не підлягають задоволенню у зв`язку з тим, що вони є такими, що випливають із наслідків визнання протиправним нарахування заборгованості за актом від 25.06.2019 року. Більше того, вказана вимога не є конкретизованою в частині зазначені періоду, за який позивач просить суд зобов`язати відповідача призначити позивачу оплату за користування газом відповідно до показників лічильника. Отже позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. У зв`язку із задоволенням позову в частині двох позовних вимог, судовий збір у розмірі 1536,80 грн. (768,40 грн.+ 768,40 грн.) підлягає стягненню з відповідача на користь Держави. Судовий збір у розмірі 768,40 грн. за позовну вимогу у задоволенні якої судом відмовлено, відшкодовуються за рахунок Держави. Вказаний порядок стягнення судового збору відповідає вимогам ст.141 ЦПК України.

Outcome: partial