Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

Позивач, [PERSON] звернулась у суд з позовом до відповідача, КП «ХТМ», третя особа КП «Жилкомсервіс», в якому просить стягнути матеріальну шкоду у сумі 19 800 грн. 00 коп., моральну шкоду у сумі 5 000 грн. 00 коп. та судовий збір 768 грн. 40 коп. Ухвалою суду від 07.07.2020 року були прийняті збільшені позовні вимоги, в яких позивачка збільшили матеріальну шкоду до 21000 грн. В обґрунтування позовних вимог, позивачка зазначає, що є власником квартири [ADDRESS] . 17.10.2018року сталося залиття вказаної квартири. Відповідно до акту від 18.10.2018року №363/10/18 на технічному поверсі під`їзду мала місце розгерметизація трубопроводу гарячої води. Так, в наслідок залиття квартири позивачу було спричинено матеріальну шкоду в сумі 19800грн., моральну шкоду в сумі 5000грн., а також позивачем було понесено витрати на проведення оцінки розміру спричиненої шкоди в сумі 1200 грн. У зв» язку з чим позивач просить стягнути зазначену шкоду з відповідача. Відповідачем надано відзив на позову заяву, в якому просить в задоволенні позовних вимог до КП «ХТМ» відмовити, оскільки зобов`язання по відшкодуванню збитків, спричинених в наслідок залиття, несе КП «Жилкомсервіс» як балансоутримувач та управитель. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. В судовому засіданні представник КП «Жилкомсервіс» зазначив, що підприємство не має відношення до шкоди спричиненої позивачу. Судом ухвалами було відкрито провадження , прийняті зміни позовних вимог. Судом встановлено, що позивач, є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 31.07.2006 року. ( т.1 а.с.12) Зазначена квартира розташована на 12-му поверсі 12-ти поверхового будинку, згідно відомостей технічного паспорту ( а.с.13-14). Відповідно до Акту № 363/10/18 від 18.10.2018, затвердженого начальником дільниці №14 КП «Жилкомсервіс» Київського району Гуденко А.П. та складеним комісією у складі: інженера дільниці № 14 КП «Жилкомсервіс» Карасева М.І. майстра дільниці №14 КП «Жилкомсервіс» Войтенко Е.А. та начальника дільниці КП «ХТМ» Путятіна І.А.. - 17.10.2018року на технічному поверсі під`їзду № 3 сталася розгерметизація трубопроводу гарячої води. Аварійна ситуація ліквідована шляхом відключення подачі гарячої води співробітниками КП «ХТМ». За висновками комісії залиття квартири №142 сталося через розгерметизацію трубопроводу гарячої води на технічному поверсі. В акті № 363/10/18, зафіксовані наступні пошкодження: вітальня - стелі та стіни мають сліди залиття у вигляді рудих плям та потьоків загальною площею біля 7 м.кв., а також мається відшарування шпалер на стіні площею біля 3 кв.м; житлова кімната- на шпалерах стелі та стін маються сліди залиття у вигляді рудих плям загальною площею приблизно 3 м.кв., ламінат покриття підлоги вологий; кухня- на стіні та стелі маються сліди залиття у вигляді потьоків води; санвузол- на стіні та стелі маються сліди залиття у вигляді потьоків води; ванна кімната - на стіні та сталі маються сліди залиття у вигляді потьоків води. На момент обстеження квартири електрика відсутня. Даний Акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири. Згідно звіту про оцінку майна від 17.10.2018року суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] , останнім було проведено незалежну оцінку матеріальних збитків, що нанесено від заливу квартир гарячою водою за адресою [ADDRESS] та встановлено, що матеріальний збиток від залиття квартири становить 19800 грн. Згідно зі ст. 13 Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції дійсній на час виникнення правовідносин, далі- Закон) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Рішенням Харківської міської ради від 26 липня 2006 року № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс». Відповідно до п.п. 3.1 та 3.2 статуту КП «Жилкомсервіс» метою підприємства є: здійснення функцій утримання на балансі, переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання, а предметом діяльності - укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, контроль за якістю послуг і виконанням умов договорів. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші . Отже вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до п.п. 2, 7 ст. 21 Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Згідно ст. 29 Закону договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Матеріали справи свідчать про те, що 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець) було укладено договір, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а Виконавець приймає на себе обовязок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель зобов`язується прийняти та оплатити КП «Харківські теплові мережі» надані послуги. Пунктами 2.3.2, 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором. До договору доданий додаток №1 із переліком послуг , які здійснюють КП "ХТМ", яким передбачено, в тому числі : усунення пошкоджень внутрішньобудинкових систем; часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури; проведення робіт по відновленню герметизації вводів внутрішньобудинкових систем при її порушенні під час виконання робіт виконавцем; вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі систем теплопостачання; заміна невеликих ділянок трубопроводу; до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей систем опалювання або гарячого водопостачання, що підлягає усуненню в неопалювальний сезон За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. У листі КП «ХТМ», підприємство підтверджує, що 17.10.2018року на міську диспетчерську службу 15-62 надійшла заявка про течію з горища за адресою [ADDRESS] . По прибуттю працівників КП «ХТМ» течія була локалізована. У листі директора Департаменту житлового господарства зазначено, що комісійним обстеженням спеціалістами дільниці №14 КП «Жилкомсервіс» встановлено, що на трубопроводі гарячого водопостачання, що проходить на технічному поверсі під`їзду №3 житлового будинку [ADDRESS] над квартирою №142 сталася аварійна ситуація. Складений акт залиття квартири №142 . Суд зазначає, що саме КП «Харківські теплові мережі» є теплопостачальною організацією, яка зобов`язана забезпечувати надійне постачання теплової енергії відповідно до умов договорів та стандартів. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Матеріали справи не містять доказів того, що залиття квартири позивача сталося саме з вини КП «Жилкомсервіс», як управителя будинку. Тоді як договором від 13.02.2012 року, укладеного між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець), відповідальність за належний технічний стан внутрішньобудинкових систем покладено саме на КП «Харківські теплові мережі». Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, суд приходить до висновку, що залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок бездіяльності КП «Харківські теплові мережі», що полягала у незабезпеченні належного стану внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання у будинку, технічне обслуговування яких було покладено на КП «Харківські теплові мережі», а тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття квартири, саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача сума завданої майнової шкоди. Зазначений висновок узгоджується із висновком, викладеним у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 638/9832/15-ц , від 20 червня 2019 року у справі № 645/3270/15-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 639/101/17 , від 10 липня 2019 року у справі № 640/9533/15, від 20 березня 2020 року у справі 640/20533/16-ц, від 13 серпня 2020 року у справі 643/14853/16-ц, щодо застосування вказаних норм права. Згідно надано звіту про оцінку майна вартість матеріального збитку від залиття квартири складає 19800 грн., яка відповідачем не спростована та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як роз`яснено у пунктах 3, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Внаслідок залиття, яке відбулося, внаслідок бездіяльності КП «ХТМ», було пошкоджено майно потерпілого, а саме квартира, що спричинило йому підвищене психологічне навантаження, він також зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про наявність спричиненої позивачу внаслідок залиття його квартири моральної( немайнової) шкоди, однак при визначені її розміру суд виходить з конкретних обставин справи, характеру спричинених йому моральних страждань, їх наслідки й інших негативних впливів, а також виходить з принципів розумності та справедливості, визначає розмір такої шкоди в сумі 3000 грн., відшкодування яких покладає на відповідача. Згідно ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: зокрема витрати пов`язані із залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертизи. Так з матеріалів справи вбачається, що позивачем були понесені судові витрати, які складаються із судового збору в сумі 768, 40 грн. та 1200 грн.- витрат на проведення оцінки розміру матеріального збитку. Враховуючи зменшення суми моральної шкоди, судові витрати підлягають стягненню пропорційно задоволеним вимогам в сумі 1808,96 грн., що відповідає ст..141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial