Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-20 00:00:00

В січні 2019 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому зазначає, що 23.05.2018 між нею та ФОП [PERSON] було укладено договір № 27/08 на виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей, відповідно до умов вищевказаного договору, відповідач взяв на себе зобов'язання по виготовленню дверей 1725*600 2шт. (скло), а позивач мав оплатити такі послуги у розмірі 3 500 грн. Виробник зобов*язався виконати роботи з 01.06.2018 року до 01.07.2018, проте не пізніше 01.08.2018 року. Позивач, в свою чергу, за вказаним договором сплатила суму завдатку в розмірі 1500 грн. 01.06.2018 року між позивачем та ФОП [PERSON] було укладено договір № 27/08 на виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей, відповідно до умов вищевказаного договору, відповідач взяв на себе зобов'язання по виготовленню дверного блоку з антресоллю 2300*880*40, а позивач мав оплатити такі послуги у розмірі 3 500 грн. Виробник зобов*язався виконати роботи з 01.06.2018 року до 01.07.2018, проте не пізніше 01.08.2018 року. Позивач, в свою чергу, за вказаним договором сплатила суму завдатку в розмірі 1500 грн. На виконання робіт за вищевказаними договорами позивачем на користь відповідача перераховано суму завдатку - 3000 грн., що вказано у кожному із договорів. Проте, всупереч умовам, викладеним в договорах відповідач не виконав та не виготовив двері. На неодноразові звернення позивача, відповідач, до 01.08.2019 року обіцяв своєчасне виконання робіт, після 01.08.2019 року обіцяв повернути гроші, а потім перестав виходити на контакт. Посилаючись на те,що відповідачем в обумовлений договорами строк не були виконані зобов*язання щодо виготовлення столярно - меблевої продукції, позивач був змушений замінити двері в інший спосіб. Позивачем порушені його права споживача, просить суд розірвати договір на виготовлення столярно-меблевої продукції № 27/08 від 23.05.2018 року та договір на виготовлення столярно-меблевої продукції № 27/08 від 01.06.2018 року. Стягнути з ФОП [PERSON] аванс у розмірі 3000 грн., пеню в розмірі 36225 грн., вирішити питання про розподіл судових витрат. Провадження у справі відкрито ухвалою від 10.01.2019 року. Відповідно до ст.274 ч.4 п.1 ЦПК України,справа розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач [PERSON]відзиву на позов, клопотання про розгляд справи з викликом осіб не подавав. Клопотань від учасників справи не надходило. Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами,за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше. Всебічно вивчивши обставини справи,дослідивши надані письмові докази у сукупності,суд дійшов висновку,що позов заявлений обгрунтовано і підлягає частковому задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин. Судом встановлено та перевірено доказами, що 23.05.2018 між [PERSON] та ФОП [PERSON] було укладено договір № 27/08 на виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей, відповідно до умов вищевказаного договору, відповідач взяв на себе зобов'язання по виготовленню дверей 1725*600 2шт. (скло). Як вбачається з копії договору від 23.05.2018 р.,предметом Договору є виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей. Згідно п. 6.2.1, 6.2.2 Договору строк поставки 01.06.2018 року до 01.07.2018, проте не пізніше 01.08.2018 року. Відповідно до п. 5.1.3 вартість товару складає 3500 гривень. На цій же копії договору зазначено, що відповідачем отримано аванс-завдаток в сумі 1500 грн. 01.06.2018 між [PERSON] та ФОП [PERSON] було укладено договір № 27/08 на виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей, відповідно до умов вищевказаного договору відповідач взяв на себе зобов'язання по виготовленню дверного блоку з антресоллю 2300*880*40. Як вбачається з копії договору від 01.06.2018 предметом Договору є виготовлення столярно-меблевої продукції-дверей. Згідно п. 6.2.1, 6.2.2 Договору строк поставки 01.07.2018 року до 01.08.2018, проте не пізніше 01.08.2018 року. Відповідно до п. 4.1 попередня вартість товару складає 4500 гривень. На цій же копії договору зазначено, що відповідачем отримано аванс-завдаток в сумі 1500 грн. За змістом п.6 договору обох договорів відповідач зобовязався остаточно здати заказ не пізніше 01.08.2018 року. У встановлений договором термін, ФОП [PERSON] не виконав договір належним чином, а саме не виготовив та не передав у власність позивачу передбачений договором товар. Згідно\~ст.638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов і вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно застосовуються. У відповідності до вимог\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором. Згідно\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Відповідно до\~ст. 655 ЦК України\~за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Предметом договору купівлі-продажу відповідно до положень ч.1\~ст.656 ЦК України\~може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. Статтею 663 ЦК України\~визначено обов'язок продавця передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень\~статті 530 цього Кодексу. Частиною 2\~ст. 693 ЦК України\~передбачено, що якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати. Згідно з ч. ч. 1, 2\~ст. 837 ЦК України\~за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно ст.865\~ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Позивач замовила виготовлення продукції з індивідуальними ознаками за індивідуальними розмірами та з індивідуальними побажаннями, таким як, наприклад, наявність антресолі та остеклення до відповідної дати, оскільки виготовлення дверей було надзвичайно важливо закінчити до опалювального періоду з метою економії газу у будинку для опалення. Таким чином, позивачем була замовлена продукція з індивідуальними ознаками, яка могла бути використана лише позивачем у відповідному будинку, а відтак, уклавши відповідний договір відповідач взяв на себе зобовязання виготовити та передати [PERSON] відповідну продукцію у відповідні строки. Відповідно до ч. 1 ст.\~615\~ЦК України у разі порушення зобов'язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом. Згідно з ч. 2 ст.\~852\~ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до ч. 2 ст.\~651\~ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Під час укладання договору позивач розраховувала завершити встановлення нових дверей у будинку у передбачений договором строк, проте, була вимушена замовити двері у іншого майстра, не зважаючи на те, що сплатила аванс завдаток у повному розмірі. З огляду на викладене відповідачем було допущено істотне порушення договорів на виготовлення столярно-меблевої продукції, а відтак, позивач набула право вимагати розірвання такого договору та відшкодування завданих їй збитків у вигляді неповернення авансу завдатку у сумі 3000 грн. у звязку з порушенням істотних умов договору. Вирішуючи вимоги щодо стягнення пені, суд виходить з наступного. Відповідно до п. 22 ст.1\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника. \~Відповідно до пунктів 3, 18 ч. 1 ст.\~1\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» виконавець - це суб'єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги; продавець - суб'єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачеві товари або пропонує їх до реалізації Оскільки позивач замовляла двері для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника, а виконавець є субєктом підприємницької діяльності, тому правила Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» поширюються на спірні правовідносини. Відповідно до ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Вартість роботи за пунктами 5.1.1 та 5.1.3 Договору 1 складає 3000 гривень (1500 гривень аванс- завдаток та 1500 гривень після підписання акту виконаних робіт). Вартість робіт відповідно до п.4.1 Договору 2 складає 4500 гривень. Відповідно до ч. 1 ст. 533 ЦК України Грошове зобов'язання має бути виконане у гривнях. Таким чином загальна вартість робіт по виготовленню столярно меблевої продукції складало 7500 гривень (3000+4500). Дата здачі робіт встановлена договором до 1 серпня 2018 року. Позивач звернулася до суду 9 січня 2019 року. Минуло 161 день Загальна вартість замовлення складає 7500 грн. Позивачем розраховано пеню у розмірі 36225 гривень відповідно до п.5 ст.10 ЗУ «Про захист прав споживачів». При цьому суд враховує наступне. Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України \~розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Суд може зменшити розмір неустойки (штрафу, пені), що підлягає стягненню, враховуючи при цьому, зокрема, занадто високий її розмір, порівняно зі збитками споживача, ступінь виконання зобов'язання, майновий стан сторін, їх майнові та інші інтереси, що заслуговують на увагу. Зменшення розміру неустойки - це право суду. Суд може прийняти рішення про зменшення розміру неустойки як за власною ініціативою, так і за клопотанням відповідача, однак в останньому випадку відповідач, що звертається з клопотанням, повинен довести наявність підстав для зменшення неустойки (ч. 3 ст. 551 ЦК). За положеннями ч. 2 ст. 551 ЦК розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі. Сторони також можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Отже, зменшення неустойки можливе тільки тоді, коли це не заборонено законом. На правочин сторін про зміну розміру законної неустойки поширюється правило ст. 547\~ЦКпро обов'язковість письмової форми такого правочину, оскільки існує загроза визнання його недійсним. Вирішуючи вимоги позивача у вказаній частині, суд встановив, що фактично позивачу завдані збитки невиконанням робіт за якими [PERSON] сплачено суму завдатку в розмірі 3000 грн. В той же час сума неустойки заявлена нею в розмірі 36\~225 грн., що значно перевищує розмір збитків. Враховуючи положення ч. 3 ст. 551 ЦК України, суд вважає доцільним стягнути з відповідача суму пені в розмірі 10000 грн., що є співмірним завданим збиткам, які поніс позивач. Аналізуючи наведене суд дійшов висновку,що відповідно до чинного законодавства наявність невиконаних робіт за договором, в обумовлений термін,є передбаченою законом підставою для захисту прав позивача у спосіб,передбачений ст.16 ЦК України, за таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню, з урахуванням стягнення пені у визначеному судом розмірі. Зважаючи на часткове задоволення позову, суд відповідно до ст.141 ЦПК України,з відповідача на користь держави стягує судовий збір з урахуванням задоволених вимог майнового та не майнового характеру, від сплати якого, позивач звільнений. На підставі ст.ст. ст.12,13,95,141,279,354-355 ЦПК України, ст. 23, 526,530,611,625 ЦК України, ст. 4, 10 Закону України "Про захист прав споживачів", суд -

Outcome: partial