Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із вимогами до відповідачів [PERSON] , [PERSON] та з урахуванням збільшених вимог просить визнати Договір купівлі-продажу квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , загальною площею 49,70 кв. м, посвідченого нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. від 04.04.2016 за реєстраційним № 203,\~ недійсним з моменту його укладання; скасувати державну реєстрацію права власності квартири за адресою [ADDRESS] , загальною площею 49,70 кв.м. за [PERSON] ; скасувати державну реєстрацію права власності 1/2 частки квартири за адресою [ADDRESS] , яка належала [PERSON] \~ за [PERSON] (номер запису про право власності 14011276); визнати право власності [PERSON] на 1/2 частку квартири за адресою [ADDRESS] ; витребувати з незаконного володіння [PERSON] на користь [PERSON] \~ квартиру за адресою [ADDRESS] ; вселити [PERSON] до квартири за адресою [ADDRESS] ; визнати\~ Договір іпотеки, укладений між [PERSON] та [PERSON] про передачу в іпотеку квартири за адресою: [ADDRESS] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу\~ Пірієвою О.С. від 29.04.2016 за реєстрованим №138, недійсним з моменту його укладення, скасувати державну реєстрацію обтяження нерухомого майна іпотекою у вигляді заборони на нерухоме майно за адресою [ADDRESS] ,накладену 29.04.2016 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пірієвою О.С. Позовні вимоги підтримані позивачем [PERSON] та його представниками [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та обґрунтовані тим, що квартира вибула з володіння [PERSON] поза його волею, без його відома. Відповідач [PERSON] вимоги визнав. Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав, проте\~ заперечував проти задоволення вимог лише\~\~ щодо частки квартири, яка належить\~ [PERSON] , вказуючи на те, що інформація наведена позивачем та його представниками йому відома не була, проте з відповідачем [PERSON] він особисто спілкувався щодо продажу квартири, попередньо узгоджував всі питання продажу. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового розгляду була належним чином та своєчасно повідомлена, причин неявки суду не повідомила, письмових пояснень по суті спору не подала. Треті особи\~ приватні нотаріуси КМНО Змисловська Т.В., [PERSON] в судове засідання не з`явились, про час і місце судового розгляду повідомлялись вчасно та належним чином. Суд вислухавши пояснення позивача, його представників, відповідачів, дослідивши письмові докази надані сторонами, прийшов до наступного висновку. Встановлено, що [PERSON] \~ та [PERSON] були\~ співвласниками в рівних частках квартири [ADDRESS] , про що свідчать відомості Київського міського бюро технічної інвентаризації згідно інформаційної довідки від 12.08.2016. В період з 23.04.2015 по 05.01.2016, та з 26.01.2016 по 27.02.2016 [PERSON] безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, про що свідчить довідка видана 27.03.2016 військовою частиною МО України. 04 квітня 2016 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу\~ квартири [ADDRESS] . Продаж вчинено за домовленістю сторін за суму 149 980грн., які покупець сплатив, а продавець отримав повністю від покупця до підписання цього договору. У вказаному договорі зазначається про те, що право власності [PERSON] на відчужуване ним майно належить йому : 1/2 частина на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових право на нерухоме майно 04 квітня 2016 року ; 1/2 частина на підставі Ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 11 листопада 2015 року , право власності\~\~ зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 04 квітня 2016 року\~ (номер запису 14011276). Зокрема, згідно ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 11 листопада 2015 року справа №753/2784/14-ц, провадження №2/753/148/15 , за [PERSON] визнано право власності на 1/2 частки квартири\~ [ADDRESS] , яка належала [PERSON] , у зв`язку з домовленістю сплатити грошову компенсацію в розмірі 750 000,00грн., та відповідно право власності [PERSON] припиняється. Згідно відповіді Дарницького районного суду м. Києва від 31.05.2017, справ відносно [PERSON] та [PERSON] не зареєстровано, а у справі №753/2784/14 пров.№753/148/15 інші сторони та інша суть позову. З зазначеного слід дійти висновку про те, що право власності на 1/2 частку [PERSON] вибуло поза його волею, без його відома. Вирішуючи даний спір слід виходити з наступного. Згідно ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як зазначено у п10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», реституція як\~ спосіб\~ захисту цивільного права (частина перша статті 216\~ ЦК\~ (\~ 435-15\~ ))\~ застосовується\~ лише\~ в\~ разі наявності\~ між сторонами укладеного договору,\~ який є нікчемним чи який визнано недійсним.\~ У зв`язку з\~ цим\~ вимога\~ про\~ повернення майна,\~ переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції\~ може\~ бути\~ пред`явлена\~ тільки\~\~ стороні\~\~ недійсного правочину. Норма частини першої\~ статті\~ 216\~ ЦК\~ (\~ 435-15\~ )\~ не\~ може застосовуватись\~\~ як\~\~ підстава\~\~ позову\~\~ про\~ повернення\~ майна, переданого на виконання недійсного правочину,\~ яке було\~ відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних\~ правочинів\~ щодо\~ відчуження\~ цього майна, які були вчинені після недійсного правочину. У цьому разі майно може бути витребувано від особи,\~ яка не є стороною\~\~ недійсного\~ правочину,\~ шляхом\~ подання\~ віндикаційного позову,\~ зокрема\~ від\~ добросовісного\~ набувача\~\~ -\~\~ з\~\~ підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК ( 435-15 ).Відповідно до\~ частини\~ п`ятої\~ статті\~ 12\~ ЦК\~ (\~ 435-15\~\~ ) добросовісність\~\~\~ набувача\~\~\~ презюмується.\~ Якщо\~\~ судом\~\~ буде встановлено,\~ що набувач знав чи міг знати про наявність\~ перешкод до\~ вчинення\~ правочину,\~ в\~ тому числі й те,\~ що продавець не мав права відчужувати майно,\~ це може свідчити\~ про\~ недобросовісність набувача\~ і\~ є підставою для задоволення позову про витребування у нього майна. Рішення суду\~ про\~ задоволення\~ позову\~ про повернення майна, переданого за\~ недійсним\~ правочином,\~ чи\~ витребування\~ майна\~ із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації\~ права\~ власності\~ на\~ майно,\~ що\~ підлягає\~\~ державній реєстрації,\~\~ за\~\~ власником,\~\~ а\~\~ також\~ скасування\~ попередньої реєстрації\~ (статті 19,\~ 27\~ Закону\~ України від 1 липня 2004 року N 1952-IV\~ (\~ 1952-15\~ )\~ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень"). За викладених обставин вимоги позивача щодо відновлення його порушеного права на 1/2 частку належного йому на праві власності нерухомого майна є повністю обґрунтованими, знайшли своє підтвердження у наданих доказах, фактично не оспорені відповідачами, оскільки доводів на спростування в цій частині з їх боку не подавалось. Отже недійсність укладеного правочину в частині відчуження належної [PERSON] частки нерухомого майна без його волевиявлення доведена під час судового розгляду.\~ Відновлення порушеного права необхідно здійснити шляхом скасування державної реєстрації права власності за [PERSON] на 1/2 частку [PERSON] , визнання договору в частині продажу частки [PERSON] недійсною, визнання за ним права власності, а також вселення у житлове приміщення та скасування реєстрації права власності [PERSON] на 1/2 частку яка належала [PERSON] . Проте інші вимоги позивача [PERSON] , а саме відносно 1/2 частки квартири, яка належала [PERSON] та яка відповідно була ним відчужена [PERSON] слід визнати\~\~ безпідставними, з огляду на наступне. Як встановлено в ході судового розгляду відповідач [PERSON] здійснював правочин на власний розсуд. Під час судового розгляду своїх вимог щодо недійсності вказаного правочину не заявляв, доказі,\~ як і відповідного обґрунтування,\~ не надав. Отже вимоги позивача [PERSON] щодо частки яка належала [PERSON] є необґрунтованими. Згідно ст. 217 ЦК України недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини. Згідно ст. 362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності співвласник має переважне право перед іншими особами на її купівлю за ціною, оголошеною для продажу, та на інших рівних умовах, крім випадку продажу з публічних торгів. Продавець частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний письмово повідомити інших співвласників про намір продати свою частку, вказавши ціну та інші умови, на яких він її продає. Якщо інші співвласники відмовилися від здійснення переважного права купівлі чи не здійснять цього права щодо нерухомого майна протягом одного місяця, а щодо рухомого майна - протягом десяти днів від дня отримання ними повідомлення, продавець має право продати свою частку іншій особі. Якщо бажання придбати частку у праві спільної часткової власності виявили кілька співвласників, продавець має право вибору покупця.\~ У разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред`явити до суду позов про переведення на нього прав та обов`язків покупця. Одночасно позивач зобов`язаний внести на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором повинен сплатити покупець. За таких обставин посилання представників позивача на підставу своїх вимог щодо недійсності правочину в цілому з огляду на\~ порушення положень ст. 362 ЦК України слід визнати безпідставним. В цьому випадку позивач [PERSON] має право скористатись положеннями ч4 ст.362 ЦК України. Щодо вимог про недійсність договору іпотеки укладеного між [PERSON] та [PERSON] , то слід зазначити наступне. Позивач [PERSON] не є учасником вказаного правочину.\~ Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57-60 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 57 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Під час судового розгляду не було доведено вимог щодо недійсності укладеного між [PERSON] та [PERSON] правочину, враховуючи те, що 1/2 частка квартири\~ адресою [ADDRESS] , витребувана з незаконного володіння [PERSON] \~ з огляду на недійсність укладеного правочину\~ в частині частки [PERSON] та повернута його законному власнику. Інша частина нерухомого майна залишена у власності [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: partial