Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

Представник позивача за первісним позовом звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з вищевказаною позовною заявою та просив суд: встановити наступний порядок участі позивача у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою [PERSON] , а саме: - щонеділі, з 8.30 годин ранку четверга до 21 години вечора суботи [PERSON] має право безперешкодно забирати доньку [PERSON] до місця свого проживання, без присутності [PERSON] , для використання своїх законних прав на спілкування та участь у вихованні доньки - щорічно, у літній період (з червня по серпень включно) та у зимовий період (з грудня по лютий включно) [PERSON] має право на спільний відпочинок з донькою [PERSON] , протягом 10 днів у кожному з періодів, з метою оздоровлення та відпочинку дитини, з правом виїзду за кордон України; зобов`язати [PERSON] щорічно та по кожному із визначених вище періодів, надавати нотаріально посвідчену заяву-згоду на виїзд доньки [PERSON] за кордон з батьком [PERSON] ; зобов`язати відповідача не чинити перешкод у спілкуванні з донькою [PERSON] ; зобов`язати [PERSON] повідомляти позивача про термін від`їзду та місце перебування доньки [PERSON] за межі м. Києва та території України, шляхом письмового повідомлення (особисто вручити повідомлення або надіслати цінним листом з описом повідомлення) не пізніше ніж за 10 днів перед від`їздом. В обґрунтування позову позивач зазначив, що 18.10.2014 між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб. Від даного шлюбу у сторін народилася донька [PERSON] , [INFO] . 01.02.2017 року за рішенням суду шлюб між сторонами розірвано та на підставі судового наказу від 28.11.2018 з позивача стягнуто на користь відповідача аліменти на утримання доньки в розмірі 1/4 частини доходів. Малолітня дитина [PERSON] , після розірвання шлюбу проживає з матір`ю. Розпорядженням № 937 Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації «Про визначення способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною» від 28.12.2018 було встановлено порядок участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою, [PERSON] , щомісяця кожної середи з 09.30 до 18.00, кожної суботи з 10.00 до 18.00 та 10 днів влітку для сумісного відпочинку та оздоровлення дитини за попередньою домовленістю з матір`ю дитини. Не зважаючи на розпорядження, відповідач систематично не виконує вказане розпорядження, не надає можливості побачення з дитиною чим порушує права позивача на участь у вихованні та спілкуванні з донькою, відповідач чинить перешкоди побаченням батька та доньки, не дає можливості позивачу бачитися з донькою, що підтверджується п`ятьма заявами позивача до Національної поліції. На даний час, позивач працює в ТОВ "ВОРКШОП-СОФІЯ" на посаді директора та отримує стабільну заробітну плату. Після розлучення батько регулярно сплачує кошти на утримання дитини шляхом перерахування коштів на рахунок матері, також оплачував всі необхідні кошти на медичне обслуговування доньки та не має заборгованості по сплаті аліментів не має. На думку позивача, враховуючи вищевикладене, та звертаючи увагу на докази додані до позовної заяви своїми діями мати систематично чинить перешкоди у спілкуванні батька з дитиною, не дає можливості батьку дитини брати участь у її вихованні, не виконує розпорядження органу опіки та піклування, відтак позовні вимоги є обґрунтованими. Сума судових витрат буде становити розмір судового збору сплаченого позивачем за подання до суду позовної заяви, що містить вимоги немайнового характеру 768, 40 грн та суми витрат позивача на адвокатську (правову допомогу) становитиме 50 000 грн. Всього судові витрати - 50 768, 40 грн. Враховуючи вищевикладене, позивач просить задовольнити позов в повному об`ємі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30.05.2019 відкрито загальне позовне провадження по даній справі. 03.07.2019 до суду надійшла зустрічна позовна заява представника [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської в м. Києві державної адміністрації про визначення графіку зустрічей батька з дитиною із врахуванням віку та стану здоров`я дитини, після уточнення якої представник позивача просила суд визначити наступний порядок участі батька [PERSON] у спілкуванні з малолітньою [PERSON] , 2015 року народження, а саме: враховуючи стан здоров`я та вік дитини призначити зустрічі батька із донькою щосуботи з 10 до 12 години в присутності матері [PERSON] . В обґрунтування зустрічного позову представник позивача зазначила, що первісний позов ґрунтується на фактах, які не відповідають дійсності, позивачем свідомо перекручуються реальні події та обмовляються дії матері [PERSON] , з метою скомпрометувати її добре ім`я. Матір малолітньої [PERSON] , 2015 року народження - [PERSON] , ніколи не перешкоджала зустрічам батька [PERSON] з дочкою. Від дня винесення Розпорядження Солом`янською РДА, кожної визначеної дати відбувались зустрічі батька із дитиною. Конфлікт сторін ґрунтується на бажанні батька забирати трирічну дочку до себе та перебувати із нею без присутності матері. Батько не бере до уваги а ні стану здоров`я дитини, а ні рекомендацій лікарів. Присутність матері на зустрічах із батьком обґрунтовується наступним: на даний час дівчинці поставлений діагноз: загальний недорозвиток мовлення 1 рівня, порушення комунікативної функції. Фобічний тривожний стан, затримка розвитку мовлення, м`язова дистонія з гіпотонією, затримка психомоторного розвитку, підвищена емоційна лабільність, прив`язка по тривожному типу. Спираючись на всі вищеперераховані діагнози, лікарями було дано рекомендації: «Психологічний комфорт, суворе дотримання режиму дня, для подолання затримки розвитку и наступного оптимального розвитку психічної сфери дитини, стабільне місце проживання, стабільність та сталість середовища та навколишніх дорослих.» Матір дитини намагалась порозумітись із колишнім чоловіком, та неодноразово намагалася залишити батька наодинці з дитиною, щоб пересвідчитись, що він в змозі впоратись із 3-річною дочкою. Як тільки дівчинка залишалась без мами, вона починала кричати і плакати, батько намагався силоміць її втримати, все це закінчувалось істерикою дитини, перезбудженням та відсутністю сну кілька днів поспіль. [PERSON] неодноразово пропонувала [PERSON] прийти до свого помешкання, щоб побачити як живе дитина, навчитися її вкладати спати, дізнатись про те, що саме дитина їсть, у що грається, як проводяться гігієнічні процедури та як розвивати дитину, враховуючи наявні у дівчинки діагнози. Натомість, батько, вирішив проблему невміння свого спілкування із дочкою інакше, він почав брати на зустрічі із дитиною свою нову дружину, та пояснював, що вона як жінка, має справитись з дитиною. Одне із таких побачень привело до інциденту та зверненню кожної із сторін конфлікту до поліції. На даний час конфлікт сторін триває, батько відмовляється дослухатися до заклику матері, що до врахування стану здоров`я дитини. Нещодавно дитину повторно було обстежено лікарем, з наданням наступного висновку дитячого психолога: «Мова дівчинки не чітка, плутає букви у словах, Словниковий запас нижчий за норму. Зрозумілі фрази не більше 4-х слів. Спостерігається сильна прив`язаність до матері. Чутлива до маминого настрою, потребує постійної маминої присутності. Під час прогулянки контролює де знаходиться матір, відмовляється ходити у дитячий садочок. Діагноз:затримка мовного розвитку та підвищена тривожність на фоні мінімальної мозкової дисфункції». Матір дівчинки, повністю опікується дочкою, створила належні умови для проживання, виховання та лікування дитини. Дівчинка проживає із матір`ю у квартирі, що належить на праві власності матері та бабусі дівчинки. У квартирі дівчинка має свою кімнату, все необхідне для ігор та розвитку. [PERSON] працює на посаді помічника директора у ТОВ «Будівельна компанія «БІЛДТРЕЙД», має заробітну плату 14087,50 грн на місяць, що дає їй можливість навчати доньку у школі раннього розвитку « АЛФА КІДС», де: - відвідує курс раннього розвитку, - курс англійської мови, - індивідуальні заняття з логопедом, також, дівчинка відвідує танцювальний гурток. У зв`язку із особливостями розвитку, дівчинка знаходиться під постійним наглядом лікарів: педіатра та спеціалістів клініки « [INFO] ». Абсолютно всі витрати на утримання та лікування дитини на даний час [PERSON] несе самостійно, оскільки лише після звернення до суду, батько дівчинки у відповідності до судового наказу через виконавчу службу починаючи із березня 2019 року частково почав виплачувати аліменти, розмір яких на даний час є 1400 гривень. При розгляді даного питання, просимо врахувати наявність у батька дівчинки ряду поганих звичок, у спілкуванні відповідач є нестриманим, грубим, не зважаючи на стан здоров`я дівчинки, на кожній зустрічі батько нервує дитину, вона від нього виривається і плаче, намагається шукати матір, до якої звикла та із якою має близький душевний контакт. [PERSON] не має наміру перешкоджати відповідачу в здійсненні його прав та обов`язків що до дитини. Розрахунок суми судових витрат становить 768,40 грн, які були сплачені у якості судового збору за подання даного позову. Інших судових витрат позивачем не планується. Представник позивача подав до суду відзив на зустрічну позовну заяву та вважає, що в задоволенні зустрічного позову слід відмовити повністю зважаючи на наступне. Не відповідають дійсності обставини щодо відсутності перешкоджання у спілкуванні з дитиною, що спростовується зверненнями [PERSON] до поліції, відповіддю Служби у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації на заяву [PERSON] стосовно притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] у зв`язку з невиконанням нею рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні та спілкування з малолітньою донькою, [PERSON] . Таким чином, Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві держаної адміністрації підтвердили наявність проблем у спілкуванні батька з дитиною, визначили причину цих проблем (перешкоджання з боку матері [PERSON] ) та провели роз`яснювальну роботу та попередили про адміністративну відповідальністю. Крім того, постановою Подільського районного суду м. Києва від 02.07.2019 було визнано [PERSON] виною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. В мотивувальній частині описано, що конфлікт виник через те, що [PERSON] приїхав до школи у визначений Розпорядженням голови Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації №937 від 28.12.2018 день та час, щоб поспілкуватися з дитиною (22 травня 2019 року це середа). Також на думку представника, який діє в інтересах [PERSON] про обставини перешкоджання у спілкуванні з дитиною також свідчить телефонна переписка батьків дитини, що додана до зустрічного позову. Щодо твердження [PERSON] , що дитина хвора та не може перебувати з батьком без матері зазначає наступне. Виходячи з висновків медиків і їх рекомендацій по лікуванню (закалювання, ЛФК, плавання, заняття спортом, уникати психо-травмуючих ситуацій) [PERSON] робить висновок, що відповідач самотужки не може створити достатніх умов для повноцінного розвитку дитини. Наголошуємо, що [PERSON] є людиною тісно пов`язаною з спортом, тому є доцільним надати йому можливість брати більшу участь в вихованні дитини для доповнення виховання батьківською любов`ю та піклуванням за малолітньою донькою. В висновку психологічного обстеження №157 від 02.08.2019 психолог зазначила, що [PERSON] змогла залишитися без мами та не вередувала, коли вона залишила її разом з психологом. Під час спільної зустрічі батька з донькою, [PERSON] , коли його побачила, відразу побігла до нього в обійми. Жодних проблем чи труднощів під час спілкування [PERSON] з батьком психолог не помітила. [PERSON] звертає увагу, що амбівалентне (двояке) ставлення до батька, в його негативній частині є наслідком навіювання з боку матері [PERSON] , яка систематично обмовляє його. Всі негативні характеристики батька, що зазначаються в висновку тільки зі слів [PERSON] і не підкріплені доказами. [PERSON] звертає увагу суду, що немає жодних перепон для зустрічей батька з донькою без матері, окрім самої матері, яка в порушення норм закону систематично обмежує батька в його правах щодо участі в вихованні доньки. Батько дитини надавав і надає суттєву матеріальну допомогу. До матеріалів первісного позову надано виписку з рахунку, з якої вбачається систематичне надання кошти на утримання доньки. Після присудження аліментів відповідально та вчасно сплачує аліменти. Щодо тверджень [PERSON] , що [PERSON] має ряд поганих звичок, то в зустрічному позові не уточнюється які саме звички [PERSON] вважає поганими. Будь яких доказів щодо цього факту до заяви не додано. Отже такі заяви твердження позивача про наявність у [PERSON] поганих звичок не підтверджені доказами, натомість є докази, що підтверджують відсутність у [PERSON] наркотичної чи алкогольної залежності. У відзиві заперечується нестриманість [PERSON] , натомість зазначено, що [PERSON] є джерелом конфлікту, оскільки систематично намагається образити, принизити [PERSON] . Твердження, що на кожній зустрічі батько нервує дитини, вона від нього виривається і плаче, намагається шукати матір - не відповідає дійсності, що підтверджується висновком психологічного обстеження №157 від 02.08.19 і фотокартками зустрічей батька з дівчинкою. Зважаючи на вищевикладене [PERSON] стверджує, що зустрічний позов є необґрунтованим та недоведеними. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30.01.2020 закрито підготовче судове засідання по справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з малолітньою донькою та за зустрічною позовною заявою представника [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської в м. Києві державної адміністрації про визначення графіку зустрічей батька з дитиною із врахуванням віку та стану здоров`я дитини. [PERSON] та його представник в судовому засіданні підтримали первісний позов та просили відмовити у задоволенні зустрічної позовної заяви. [PERSON] та її представник в судовому засіданні підтримали вимоги за зустрічною позовною заявою та просили відмовити у задоволенні первісного позову. Третя особа явку свого представника в судове засідання не забезпечила, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не відомі. Однак до суду був наданий лист з проханням слухати справу без участі представника та часткове підтримання позовних вимог за первісним позовом з підстав, що містяться у висновку Органу опіки і піклування Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації. Вивчивши матеріали справи, письмові докази, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин справи,

Outcome: partial