Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 3392,40 грн., відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 3500,00 грн., та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач являється власницею квартири за адресою: [ADDRESS] та сплачує внески за надані комунальні послуги за адресою вказаної квартири. Обслуговуючою компанією даного будинку являється КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва». 23 вересня 2014 року, під час дощу, в квартирі позивача була залита стеля через отвори в покрівлі будинку, про що складено акт членами комісії ВОП «Дегтярівка» 01.10.2014 р. На підставі вказаного акту був складений дефектний акт на ремонт квартири [ADDRESS] та зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва. Позивачкою було проведено ремонтні роботи за власний рахунок, про що було складено акт членами комісії ВОП «Дегтярівка» 04.02.2015 року та акт приймання виконаних будівельних робіт, яким визначено суму витрат у розмірі 3392,40 грн. Заявами від 02.03.2015 року та 07.04.2015 року [PERSON] зверталась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» з проханням зробити відповідні розрахунки за ремонтні роботи проведені за рахунок позивача в рахунок сплати послуг за утримання будинку та прибудинкової території. У своїх відповідях на дані заяви відповідач зазначив, що на даний час провести перерахунок-відшкодування квартирної плати не має можливості, оскільки у разі здійснення таких перерахунків, це зробить неможливим виконання інших ремонтних робіт у житловому будинку під час проходження опалювального сезону у тому числі аварійно-відновлювальних, а отже, загрожує залишити весь будинок ХВП, ГВП, ЦО, тощо. У зв'язку з невиконанням належним чином своїх обов'язків щодо надання житлово-комунальних послуг, позивач звернулася до суду. Позивач в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні вважав, що позов є необґрунтованим та просив відмовити в його задоволені. У своєму відзиві зазначив, що виконавцем з надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку за адресою: [ADDRESS] є ТОВ «Київжитлосвіт». Треті особи в судове засідання не з'явилися, про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 30.11.1999 р., квартира за адресою: [ADDRESS], належить на праві власності, спільної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 5). [PERSON] здійснює оплату за утримання будинків та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS], що підтверджується квитанціями (а.с. 6-7). 23 вересня 2014 року відбулося залиття вищевказаної квартири, одним із власників якої є позивач, що підтверджується актом комісії ВОП «Дегтярівка» від 01.10.2014 року, згідно якого, залиття квартири [NUMBER] за вищевказаною адресою виникло з покрівлі (а.с.8). Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. На підставі акту комісії ВОП «Дегтярівка» від 01.10.2014 рокубув складений дефектний акт на ремонт квартири [ADDRESS] та зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва. Відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за 2015 р., позивачем за власний рахунок було здійснено ремонт вищевказаної квартири, у розмірі 3392,40 грн., що також підтверджується актом комісії ВОП «Дегтярівка» від 04.02.2015 р., згідно якого ремонті роботи, внаслідок залиття з покрівлі, виконані власником квартири за власний рахунок, в повному обсязі, згідно кошторису. Заявами від 02.03.2015 року та 07.04.2015 року [PERSON] зверталась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» з проханням зробити відповідні розрахунки за ремонтні роботи проведені за рахунок позивача в рахунок сплати послуг за утримання будинку та прибудинкової території. У своїх відповідях на дані заяви відповідач зазначив, що на даний час провести перерахунок-відшкодування квартирної плати не має можливості, оскільки у разі здійснення таких перерахунків, це зробить неможливим виконання інших ремонтних робіт у житловому будинку під час проходження опалювального сезону у тому числі аварійно-відновлювальних, а отже, загрожує залишити весь будинок ХВП, ГВП, ЦО, тощо. Ухвалою суду від 15 липня 2016 року по справі була призначена будівельно-технічна експертиза. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №12665/16-43 від 29.06.2017 р., вказати про наявність залиття та вказати причину, внаслідок якого сталося залиття вищезазначеної квартири, не видається можливим, у зв'язку з відновлювальним ремонтом. Вартість фактичного виконаних робіт та використаних матеріалів на об'єкті - квартира [ADDRESS] відповідає вартості зазначеній в акті приймання виконаних будівельних робіт за 2015 рік та зведеному кошторисному розрахунку вартості і становить 3392,40 грн. За проведення експертизи позивачем було сплачено 4404,00 грн., що підтверджується актом здачі-приймання висновку судового експерта №12665/16-43. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що баласоутримувачем будинку [ADDRESS] є Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до п.п. 4, 5, 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний: забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005р., балансоутримувачем будинку є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законом звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При розгляді справи було встановлено, що Відповідач не виконав належним чином зобов'язання відносно здійснення контролю за технічним станом будинку [ADDRESS] внаслідок чого сталося залиття квартири [NUMBER] у цьому будинку, чим було Позивачу завдано матеріальну шкоду. Виплата відповідачем суми матеріального шкоди з урахуванням експертного висновку не була здійсненна. Враховуючи, що [PERSON] право власності на вищевказану квартиру належить в частці ? , суд вважає, що відшкодування матеріальної шкоди підлягає пропорційно частці права власності, у розмірі 848,10 грн. Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Також в Постанові Пленуму Верховного Суду України, від 31.03.1995, № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди") зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Позивачем не надано до суду доказів на підтвердження завдання моральної шкоди, а тому вказана вимога задоволенню не підлягає. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у розмірі 4404,00 грн. за проведення експертизи та судовий збір пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 826,80 грн.

Outcome: partial