Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-02 00:00:00

Позивач [PERSON] 19.04.2018 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі, загальною площею 116,40 кв.м, що розташована за адресою: [ADDRESS] , серія та номер 244, укладеного 16.03.2017 між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та посвідченого приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьовим С.О. Також просив визнати недійсним договір іпотеки, серія та номер 782, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Окрім того, просив скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477985 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С. О. Також просив, скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477923 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С.О. Окрім того, просив скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477957 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесенийо на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С.О. Відповідно до вимог ЦПК України позовні вимоги не змінював. Ухвалою суду від 24.05.2018 було відкрито провадження у даній справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження. Відповідачам було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзиви на позовну заяву, а третій особі роз`яснено, що він має право протягом 15 днів із дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі або протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов надати (надіслати) суду свої пояснення щодо позову або відзиву з викладеними в них аргументами і міркуваннями на підтримку або заперечення проти позову. Від імені відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов в якому зазначено про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав. Зазначений позов мав бути поданий до суду не лише позивачем, а й іншим співвласником - [PERSON] . Однак, вона такого позову не подавала. Відповідачі не знали про наявність обставин щодо витребування позивачем свого майна від відповідача [PERSON] в судовому порядку до моменту відкриття провадження в даній справі. Окрім того, ухвала суду від 07.07.2016 про накладення арешту на спірне майно не була зареєстрована у державному реєстрі, а отже у неї та інших відповідачів право власності на це майно виникло правомірно. Також вказує на відсутність жодного доказу, що посвідчує право власності позивача на спірне майно. Інші відповідачів відзиву на позов не направили. Відповідачем [PERSON] було подано апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження у даній справі від 24.05.2018 щодо порушення правил підсудності. Ухвалою апеляційного суду Київської області від 28.08.2018 апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, а ухвалу залишено без змін. Ухвалою суду від 25.10.2018 було призначено справу до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Відповідачем [PERSON] було подано апеляційну скаргу на ухвалу про відкриття провадження у даній справі від 24.05.2018 щодо порушення правил підсудності. Постановою Київського апеляційного суду від 11.02.2019 апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, а ухвалу залишено без змін. Ухвалою суду від 26.02.2019 було призначено справу до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. 20.03.2019 представник відповідача [PERSON] адвокат Гончар А. С. подала до канцелярії суду клопотання про залучення до участі в справі [PERSON] як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Заяву обґрунтовано тим, що [PERSON] є дружиною позивача [PERSON] , а отже спір стосується її прав та обов`язків як співвласника і з метою захисту її прав співвласника майна, слід залучити її до участі в справі в якості третьої особи. Окрім цього, 20.03.2019 представник відповідача [PERSON] адвокат Гончар А. С. подала до суду заяву про зупинення провадження в справі до вирішення іншої справи, що перебуває на розгляді в Переяслав-Хмельницькому міськрайонному суді. Зокрема, 26.03.2019 було відкрито провадження в справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про виділ в натурі спірної за цим позовом нежитлової будівлі. Вважає, що до вирішення спору по суті слід зупинити провадження в цій справі. 20.03.2019 дані клопотання не було розглянуті судом, оскільки судове засідання було відкладено до 22.04.2019 в зв`язку з неявкою решти відповідачів. 22.04.2019 позивач в судове засідання не з`явився. Від його імені до суду електронною поштою надійшла письмова заява про розгляд справи в його відсутності. Оригіналу такої заяви до суду не надійшло. 22.04.2019 вищевказані клопотання були розглянуті судом: залучено до участі в справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог [PERSON] , а в задоволенні клопотання про зупинення провадження в справі до вирішення іншої справи - відмовлено. В зв`язку із залученням [PERSON] до участі в справі судове засідання було відкладено до 21.05.2019. 21.05.2019 судове засідання було відкладено до 25.06.2019 в зв`язку з неявкою сторін по справі. 25.06.2019 позивач в судове засідання не з`явився. Також не з`явилися відповідачі [PERSON] та [PERSON] відносно яких були відсутні відомості про належне повідомлення про час і місце розгляду справи. Судове засідання було відкладено до 03.09.2019. 03.09.2019 в судове засідання позивач повторно не з`явився. Судом було вжито заходів щодо перевірки вхідної кореспонденції суду, в тому числі і електронної пошти, за результатами якої не було виявлено жодної заяви чи клопотання позивача про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи за його відсутності. Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03.09.2019 позов було залишено без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, а заходи забезпечення позову, що були накладені відповідно до ухвали Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 15.05.2018 - скасовані. 10.10.2019 на вказану ухвалу позивачем було подано апеляційну скаргу і відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 17.12.2019 апеляційну скаргу позивача було задоволено, ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03.09.2019 скасовано, справу направлено на новий судовий розгляд. Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 02.01.2020 справу було призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні на 21.02.2020. 18.02.2021 від представника відповідача [PERSON] адвоката Гончар А. С. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з перебуванням її у відпустці. Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено до 26.03.2020. 20.03.2021 від представника відповідача [PERSON] адвоката Гончар А. С. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку із запровадженими на території України карантинними заходами задля запобігання поширенню COVID-19. 23.03.2020 від позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи у його відсутності та про підтримання своїх позовних вимог у повному обсязі. Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено до 14.05.2020. 13.05.2020 від представника відповідача [PERSON] адвоката Гончар А. С. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з її зайнятістю як адвоката в іншому суді Київської області. Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, в зв`язку з чим судовий розгляд було відкладено до 04.08.2020. 03.08.2020 від відповідача [PERSON] до суду подано заяву про відкладення судового розгляду в зв`язку з тим, що вона потребує правової допомоги адвоката і не встигла скористатися своїм правом на захист. Жоден інший учасник судового розгляду в судове засідання не з`явився і розгляд справи було відкладено до 28.09.2020. 28.09.2020 судове засідання не відбулося в зв`язку з неявкою всіх учасників судового розгляду та відсутністю доказів отримання деякими з них судових повісток. Справу було призначено до розгляду на 16.11.2020. 16.11.2020 в судове засідання з`явився інший представник відповідача [PERSON] адвокат Захаркевич А.В. і заявив про відкладення судового розгляду в зв`язку з тим, що вона щойно вступила у справу. Інші учасники судового розгляду до суду не з`явилися. Справу було відкладено до 23.12.2020. 23.12.2020 в судове засідання прибув представник відповідача [PERSON] адвокат Потупа С.В., котрий заявив про те, що йому необхідно ознайомитися з матеріалами справи, оскільки він щойно вступив у справу. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. Судове засідання було відкладено до 28.01.2021. 12.01.2021 [PERSON] подала апеляційну скаргу на ухвалу суду про відкриття провадження, а тому справу було направлено до Київського апеляційного суду, а справу було знято з розгляду. Постановою Київського апеляційного суду від 02.03.2021 апеляційну скаргу [PERSON] було залишено без задоволення, а ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 24.05.2018 - без змін. 24.03.2021 дана справа надійшла до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду і справу було призначено до судового розгляду на 28.04.2021. У вказаний час в судове засідання не з`явився жоден учасник справи, а від представників відповідача [PERSON] вкотре надійшла заява про відкладення судового розгляду в зв`язку із запровадженими карантинними заходами (COVID-19). Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. В зв`язку з чим судове засідання було відкладено до 03.06.2021. 02.06.2021 від представника відповідача [PERSON] адвоката Гончар А. С. вкотре надійшла заява про відкладення судового розгляду в зв`язку з зайнятістю її як адвоката в іншому суді. Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися. Вирішуючи питання про можливість судового розгляду за таких обставин суд виходить з такого. Відповідно до приписів ст. 44 ЦПК України суд вбачає у діях відповідачів [PERSON] , [PERSON] та їх представників - адвокатів Гончар А.С., Захаркевич А.В. та Потупи С.В. зловживання процесуальними правами, що проявилося в поданні скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню та вчинення інших дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Обираючи пріоритетними інші справи, де адвокати є представниками сторін, представники відповідача [PERSON] штучно створювали умови для постановлення судом ухвали про відкладення судового розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Інші відповідачі в судове засідання також не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили. Вирішуючи питання щодо можливості проведення судового засідання без участі позивача, суд виходить з того, що він належним чином проінформований про судовий розгляд і подав заяву про підтримання своїх позовних вимог та про розгляд справи за його відсутності. За таких обставин суд приходить до висновку про розгляд справи без участі відповідачів, оскільки вони допустили повторну неявку в судове засідання, а неявка їх представників має ознаки зловживання процесуальними правами. Вирішуючи позов по суті суд виходить з такого. Статтями 12, 13, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що у липні 2016 року [PERSON] звернувся до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області з позовом просив витребувати нежитлову будівлю, що належить [PERSON] з незаконного володіння [PERSON] ; скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно №11505831 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яке внесене на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 07.10.2015 року приватний нотаріус Шевченко Інна Леонтіївна; скасувати запис про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно №11024188 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яке внесене на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.09.2015 року приватний нотаріус Єгорова Марина Євгенівна. В порядку забезпечення позову просив про накладення арешту на нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв. м, розташовану за адресою: [ADDRESS] , та забороною відчуження будь-якими способами. Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 07.07.2016 з метою забезпечення позову [PERSON] до [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Інни Леонтіївни, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , ТОВ «Фінансова компанія «Базель-Фінанс», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єгорова Марина Євгенівна про витребування майна з чужого незаконного володіння було накладено арешт на нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв. м, розташовану за адресою: [ADDRESS] , що зареєстрована за [PERSON] , до набрання законної сили рішенням суду в даній справі. Заочним рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 10 березня 2017 року позов [PERSON] до [PERSON] , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л., треті особи: [PERSON] , ТОВ «Фінансова компанія «Базель-Фінанс», [PERSON] , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Євгорова Марина Євгеніївна про витребування майна з чужого незаконного володіння було задоволено. За цим судовим рішенням витребувано з незаконного володіння [PERSON] нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м., що знаходиться по [ADDRESS] та належить [PERSON] й [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Окрім того, скасовано запис № 11505831 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію речового права на нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м., що знаходиться по [ADDRESS] , який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 251066665 від 07.10.2015, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Інною Леонтіївною. Також, скасовано запис № 11024188 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію речового права на нежитлову будівлю, загальною площею 116,40 кв.м., що знаходиться по [ADDRESS] , який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 24122203 від 03.09.2015, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Єгоровою Мариною Євгеніївною. Цим рішенням також вирішено питання про судові витрати. Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 21.07.2017 у задоволенні заяви [PERSON] про перегляд вищевказаного заочного рішення було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 06.12.2017 апеляційна скарга [PERSON] було відхилена, а заочне рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 10.03.2017 - залишене без змін. Проте, 16 березня 2017 року [PERSON] за договором купівлі-продажу нежитлової будівлі продав, а [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] купили спірну нежитлову будівлю. На момент вчинення цього правочину Державний реєстр речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права містив відомості про те, що власником спірного майна є [PERSON] . Власником земельної ділянки, на якій спірне майно розташоване, є Переслав-Хмельницька міська рада і ця ділянка перебуває в оренді [PERSON] . Під забороною на відчуження спірне майно не перебувало, хоча була постановлена ухвала Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 07.07.2016 про арешт цього майна. Таке майно також перебувало в іпотеці, де іпотекодержателем визначено ТОВ «Банк «Фінанси і кредит». 27.11.2017 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] передали в іпотеку спірне майно іпотекодержателю [PERSON] в рахунок забезпечення договору позики від 27.11.2017 на суму 227 730 грн. Тобто, через 6 календарних днів від дня ухвалення заочного рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 10.03.2017 відповідач [PERSON] здійснив відчуження спірного майна, що перебувало під арештом, відповідачам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Такий правочин був вчинений [PERSON] , котрому було відомо про наявність спору щодо спірного майна в період, коли таке майно перебувало під арештом, а судове рішення про витребування цього майна з незаконного чужого володіння не набрало законної сили. Відповідно до приписів частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Презумпція правомірності правочину визначена ст. 204 ЦК України відповідно до якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Загальні засади цивільного законодавства визначені ст. 3 ЦК України, які передбачають, серед іншого, неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість добросовісність та розумність. Частиною другою та третьою статті 13 ЦК України визначено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині та не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Частиною шостою цієї статті передбачено, що у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частиною першою статті 203 цього Кодексу визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Зміст права власності включає в себе три складові: права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до приписів ст. 150 ЦПК України накладення арешту на майно є одним із забезпечення позову і полягає у забороні (обмеженні) права розпорядження своїм майном протягом певного часу. Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач [PERSON] на момент вчинення оспорюваного договору не мав повного об`єму цивільного права (права власності), оскільки був обмежений у праві розпорядження спірним майном; його дії суперечили загальним засадам цивільного законодавства, що визначені в ст. 3 ЦК України - неприпустимість позбавлення права власності та недобросовісність, а тому на підставі ч. 1 ст. 215 ЦК України з підстав, що визначені ч. 1 ст. 203 ЦК України суд визнає договір купівлі-продажу нежитлової будівлі, загальною площею 116,40 кв.м, що розташована за адресою: [ADDRESS] , укладений 16.03.2017 між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та посвідченого приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьовим С.О. недійсним. Вирішуючи позовні вимоги в частині визнання недійсним договору іпотеки від 27.11.2017, реєстр номер 782, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] суд виходить з такого. Враховуючи той факт, що у відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , як у покупців за договором купівлі-продажу від 16.03.2017, який у подальшому було визнано недійсним, не виникло правомочностей власника майна, необхідних для передання останнього в іпотеку, та з врахуванням визначених чинним законодавством наслідків недійсності правочину суд приходить до висновку, що оспорюваний договір іпотеки укладений з порушенням вимог законодавства, а тому також є недійсним. Вирішуючи позовні вимоги в частині скасування записів про державну реєстрацію речового права на спірне майно суд виходить з такого. Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» в редакції, що діяла на момент звернення позивача до суду (17.04.2018) у разі скасування на підставі рішення суду записів про проведену державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Позивачем були заявлені три вимоги про скасування записів про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477985 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С. О.; про скасування запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477923 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С.О. та про скасування запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно № 19477957 (нежитлову будівлю загальною площею 116,40 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який внесений на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 34302789 від 16.03.2017 приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьова С.О. У подальшому позовні вимоги позивачем не змінювалися та не уточнювалися. На день вирішення спору вищевказаний Закон змінився і діє в новій редакції. Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Як вбачається із рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 10.03.2017 спірне майно належить позивачу [PERSON] та [PERSON] , яка до суду з позовом не зверталася, хоча була залучена судом до справи як третя особа. Виходячи із змісту частини другої статті 5 та частини першої статті 13 ЦПК України суд констатує відсутність вимог позивача [PERSON] про визнання за ним речового права на спірне майно; відсутність таких вимог від іншого співвласника [PERSON] та наявність передбаченого законом ефективного способу захисту порушеного права особи, яка звернулася до суду. Отже, в цій частині вимог позивачу слід відмовити з вищевикладених підстав. Вирішення судом питання про судові витрати здійснюється у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду було сплачено 3 524 грн 00 коп. судового збору за подачу позову та 352 грн 40 коп. за заяву про забезпечення позову, які він просив стягнути із відповідачів. Позивачем до позову було додано попередній розрахунок суми судових витрат, який містить дані про представницькі витрати на 10 000 грн, про поштові витрати на 400 грн та про витрати, пов`язані з державною реєстрацією обтяження нерухомого майна в розмірі 300 грн. Будь-яких доказів на підтвердження такого розрахунку впродовж всього судового провадження позивач суду не надав. Позовна вимога містила п`ять вимог немайнового характеру, які були оплачені позивачем судовим збором в розмірі 704 грн 80 коп. за кожну, в загальному розмірі 3 524 грн 00 коп. Судом задоволено дві вимоги, а у задоволенні решти вимог немайнового характеру відмовлено. Позовні вимоги задоволено на 40 %, а отже відшкодуванню підлягає сума 1 409 грн 60 коп. за позовні вимоги та 352 грн 40 коп. за витрати за забезпечення позову, а всього - 1 762 грн 00 коп. Такі витрати розподіляються судом пропорційно між всіма відповідачами таким чином. За вимогу про визнання недійсним договору купівлі-продажу сума 704 грн 80 коп. та за вимогу про забезпечення позову сума 352 грн 40 коп. розподіляється між чотирма відповідачами: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в розмірі по 176 грн 20 коп. та по 88 грн 10 коп. відповідно з кожного. За вимогу про визнання недійсним договору іпотеки сума 704 грн 80 коп. розподіляється між чотирма відповідачами: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в розмірі по 176 грн 20 коп. з кожного. Таким чином, на користь відповідача підлягає стягненню сума судових витрат з [PERSON] в розмірі 440 грн 50 коп. (176,2 +88,1+176,2). Такі ж суми підлягають стягненню на користь позивача з відповідачів [PERSON] та [PERSON] . З відповідача [PERSON] підлягає стягненню сума в розмірі 264 грн 30 коп. (176,2 +88,1), а з відповідача [PERSON] - 176 грн 20 коп. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial