Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-06 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, та просить стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду, завдану їй внаслідок затоплення квартири в розмірі 15900,00 грн., моральну шкоду у розмірі 7 000 грн., а також судові витрати у розмірі 3556,80 грн., які складаються із судового збору 1536,80 грн., та оплати послуг експерта 2020,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є співвласником і проживає разом з неповнолітнім сином у квартирі за адресою: [ADDRESS] , розташованої на 4 поверсі будинку. Поверхом вище знаходиться квартира за № 73, власником якої є [PERSON] 04 лютого 2019 року відбулось залиття її квартири з вини Відповідача, про що комісією ТОВ «СІТІ-СЕРВІС- КР» складено відповідний акт. Згідно з Актом залиття квартири сталося окремими місцями стелі санвузлу, коридору, потік води йде з санвузла квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] на [ADDRESS] поверсі на квартирою [ADDRESS] . Причиною залиття за висновками комісії стало те, що в квартирі [ADDRESS] протікає з`єднання керамічного бачка з унітазом і протікає куток-фітінг на розведенні металопластікової труби холодної води. Вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення наслідків залиття її квартири згідно з висновком експерта становить 15900 грн. Вартість послуг експерта склала 2020 грн. Крім того, позивач зазначає, що затопленням квартири їй було заподіяно також моральну шкоду, яка полягає в душевних стражданнях у зв`язку з постійним нервовою напругою, психологічним стресом, витрачанням додаткового часу на усунення первинних наслідків після залиття квартири, виклику представників комунальних служб, проведення експертизи тощо, яку вона оцінює у 7000 грн. Позивач просить стягнути цю суму у судовому порядку, судові витрати покласти на Відповідача. Ухвалою від 23 січня 2020 року відкрито провадження у справі, проведення розгляду справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~ \~Належним чином\~повідомлений Позивач\~в судове засідання не з`явилася, надала клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення /а.с.78/. Відповідач та треті особи неодноразово викликалися до суду в установленому нормами ЦПК України порядку, але в судове засідання не з`явилися, Відповідач відзив на позов не подав, будь-яких пояснень або клопотань від третіх осіб не надходило. Оскільки порядок виклику Відповідача та третіх осіб до суду, передбачений ст.ст.128-130 ЦПК України, дотримано, суд вважає\~за можливе\~розглянути справу\~за відсутності\~учасників процесу, в тому числі й Відповідача, та ухвалив про заочний розгляд справи відповідно до ст.ст.280-282 ЦПК України, на підставі наявних доказів. У такому випадку, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~\~\~\~\~\~ Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані позивачем докази, оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання у спосіб, зазначений у ст.16 ЦК України, зокрема відшкодування майнової та моральної (немайнової) шкоди. Згідно положень ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що позивач є співвласником однокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , розташованої на 4 поверсі зазначеного будинку /а.с.13-15/. Згідно з наданою позивачем Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, власником 1-кімнатної квартири, розташованої на 5 поверсі 5-ти поверхового житлового будинку за адресою [ADDRESS] , є [PERSON] /а.с.17-18/. Нормою ст.319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Згідно з ч.4 цієї статті, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства тощо. Згідно з Актом про залиття квартири [ADDRESS] від 04.02.2019, затвердженим головним інженером ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР», причиною залиття квартири позивача стало протікання з`єднання керамічного бачка з унітазом і протікання на розведенні металопластікової труби холодної води в квартирі [ADDRESS] , /а.с.16/. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України, особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування.\~Згідно з\~положеннями п.1\~ч.2\~цієї статті, збитками\~є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до\~Постанови\~Пленуму Верховного\~Суду України\~від 27.03.1992\~№ 6\~«Про практику\~розгляду судами\~цивільних справ\~за позовами\~про відшкодування\~шкоди», розглядаючи\~ позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з позицією судової палати у цивільних справах Верховного Суду України, викладеної 07.02.2019 по справі № 639/101/17, обов`язок доведення факту залиття квартири покладено на позивача, який до матеріалів справи обов`язково має додати акт комісії, що відповідає нормам чинного законодавства, в якому повинні міститися не тільки факт затоплення, а також докази причини затоплення, а також докази проведення експертного дослідження, яким би було встановлено причину залиття. Висновком експертного будівельно-технічного дослідження № 22-19 від 22.05.2019 судового експерта визначена вартість проведення відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в приміщенні коридору та вбиральні для усунення наслідків залиття квартири позивача, яка становить 15900,00 грн. /а.с.25-53/. Отже, суд вважає, що Позивачем повністю доведено розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття її квартири в розмірі 15\~900,00 грн., і те, що шкода була спричинена їй з вини Відповідача, а тому саме ця сума повинна бути стягнута з останнього на користь позивача. Стосовно вимоги про стягнення моральної шкоди, суд дійшов наступного висновку. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені ст.1167 ЦК України, згідно з ч.1 якої, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Крім того, згідно із положеннями пункту 3 частини другої\~статті 23 ЦК України\~моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазначала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя\~статті 23 ЦК України). Відповідно до пункту 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При вирішенні питання про розмір відшкодування спричиненої моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, характер, обсяг, тривалість та наслідки заподіяних позивачу моральних страждань, вину відповідача в заподіянні цієї шкоди. При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яким визнана презумпція моральної шкоди, тобто відповідно до позиції ЄСПЛ, в разі порушення майнових або цивільних прав «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина повинна відчути страждання (моральну шкоду). Так, рішенням від 27.07.2004 по справі "Ромашов проти України" Європейський суд з прав людини визнав, що моральна шкода не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Таким чином,\~з урахуванням\~всіх встановлених\~обставин у\~справі та\~норм діючого\~законодавства,\~суд вважає\~доведеним,\~що позивачу\~спричинено душевні\~страждання,\~яких вона\~зазнала у\~зв`язку із\~залиттям квартири,\~і,\~враховуючи вимоги\~розумності і\~справедливості,\~вважає,\~що розмір\~моральної шкоди\~позивачем завищено,\~а тому вимога позивача в цій частині підлягає частковому задоволенню - у розмірі 2000,00 грн. Відповідно до\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються суду сторонами та іншими учасниками справи. Отже, суд вважає, що позивачем доведено те, що шкода заподіяна їй з вирни Відповідача, іншого відповідач не довів, своїм правом на подання відзиву не скористався, в судове засідання не з`явився. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню з вищевикладених обставин. Відповідно до ст.\~141 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалене рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Вартість послуг експерта підтверджена рахунком-фактурою № 22-19 від 02.05.2019, згідно з яким її розмір становить 2000,00 грн. /а.с.20/, а тому саме ця сума повинна бути стягнута з відповідача на користь позивача. Крім того, Позивач, звертаючись з позовом до суду, сплатив судовий збір в сумі 1536,20 грн., про що надав суду відповідні докази, а тому ця сума підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: partial