Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-07 00:00:00

У грудні 2013 року [PERSON] і [PERSON] звернулися до суду з позовом, у якому зазначали, що 22 листопада 2003 року їхній син [PERSON] уклав шлюб із [PERSON] [INFO] у них народився син [PERSON]. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 вересня 2011 року шлюб між ними розірвано. Після розірвання шлюбу відповідач чинить їм, дідові і бабі, перешкоди у вільному спілкуванні та вихованні онука [PERSON] З дня народження по 03 квітня 2011 року їхній онук [PERSON] проживав зі своїми батьками разом із ними за адресою: [ADDRESS]. Після цієї дати онук [PERSON] проживає з матір'ю [PERSON] та батьками відповідача за адресою: [ADDRESS]. Останні чинять тиск та мають негативний вплив на їхнього онука, створюють їм перешкоди у спілкуванні з малолітнім онуком, чим порушуються їхні права, передбачені ст. 257 СК України. Усі намагання вирішити спір мирним шляхом призводять лише до конфліктів. Останній раз онука [PERSON] на зустріч з ними [PERSON] виводила 01 грудня 2012 року. З того часу ні вони, ні батько дитини не мають можливості зустрічатися та спілкуватися з онуком. Відповідач [PERSON] фактично чинить їм, а також їхньому синові, батькові дитини [PERSON], перешкоди у вільному спілкуванні з онуком, незважаючи на рішення суду, яким встановлено дні та години спілкування дитини з батьком. З метою вирішення питання вільного спілкування з онуком вони звернулися до Органу опіки та піклування Броварської міської ради Київської області, який 27 березня 2013 року прийняв рішення за № 126 та визначив їм, дідові [PERSON] і бабі [PERSON], наступні дні та години побачень з онуком: перша, третя п'ятниця, субота та неділя щомісяця з 17.00 год. п'ятниці до 17.00 год. неділі, два тижні влітку з 1 по 15 серпня для оздоровлення дитини та 2 години на день народження дитини. Однак дане рішення відповідач [PERSON] не виконує та продовжує чинити їм перешкоди у вільному спілкуванні з онуком [PERSON], що є неприпустимим. Вони працюють у відокремленому підрозділі "Експлуатаційне вагонне депо Дарниця", характеризуються позитивно. Для спілкування з онуком готові змінити свій життєвий та робочий графік, організувати своє життя по іншому. Крім квартири у Києві, мають садовий будинок у селі Мокрець Броварського району. На вихідні дні вони могли б забирати онука до себе, спілкуватися з ним, вирішувати усі питання, пов'язанні з його фізичним і духовним розвитком, забезпечувати усім необхідним, виховувати дитину з почуттям любові та поваги до всієї родини. Враховуючи уточнення позовних вимог, просили: - зобов'язати [PERSON] не перешкоджати їм, [PERSON] та [PERSON], дідові та бабі, у вільному спілкуванні з онуком [PERSON], [INFO], та надати можливість вільного спілкування з ним; - визначити їм для побачень з онуком [PERSON] такі дні та години: перша і третя п'ятниця, субота та неділя щомісяця з 17.00 год. п'ятниці до 17.00 год. неділі; один місяць влітку для оздоровлення дитини з 1 по 31 серпня; 4 години на день народження дитини з 10.00 год. до 14.00 год.; - зобов'язати [PERSON] кожного місяця о 17.00 год. першої та третьої п'ятниці біля під'їзду будинку [ADDRESS] передавати онука [PERSON] дідові [PERSON] або бабі [PERSON] та відповідно приймати від них дитину за даною адресою кожного місяця о 17.00 год. першої та третьої неділі; - надати їм можливість спілкування з онуком особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв'язку; - у випадку хвороби онука [PERSON] у встановлені дні його спілкування з дідом і бабою, їхня зустріч переноситься на наступні відповідно другу і четверту п'ятницю, суботу та неділю з 17.00 год. до 17.00 год. неділі (а. с. 3-4, 163-164). Позивачі [PERSON] і [PERSON] та їхні представники [PERSON] і [PERSON] у суді позов підтримали, дали пояснення аналогічні викладеному, просили суд задовольнити позовні вимоги повністю. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні позов визнали частково. Не заперечували проти спілкування діда [PERSON] та баби [PERSON] з онуком [PERSON] у такі дні та години: перша і третя субота та неділя кожного місяця з 10.00 год. суботи до 18.00 год. неділі; два тижні влітку з 1 по 15 серпня для оздоровлення дитини та 4 години на день народження дитини за домовленістю сторін. Також відповідач [PERSON] у суді пояснила, що перешкод у спілкуванні з онуком позивачам вона не чинила. Посилання у позові на те, що вона не виконує рішення виконкому Броварської міської ради Київської області від 27 березня 2013 року № 126 є безпідставними, оскільки про це рішення їй нічого відомо не було, винесене воно без її участі. Вперше про існування цього рішення вона дізналася коли отримала позовну заяву та повістку про виклик до суду. Вважає дане рішення незаконним, оскільки СК України не передбачає прийняття органом опіки та піклування рішення щодо спілкування з онуком дідом і бабою за заявою останніх. Спір з цього приводу має вирішуватися судом. Просила суд при ухваленні рішення врахувати інтереси дитини, а також інтереси інших діда і баби та задовольнити позовні вимоги частково. Представник третьої особи: Органу опіки та піклування Броварської міської ради Київської області Сундук Л.І. у судовому засіданні позов підтримала та пояснила, що згідно із вимогами ст. ст. 19, 158, 257 СК України, п. 73 постанови Кабінету Міністрів України № 866 від 24 вересня 2008 року рішенням виконкому Броварської міської ради Київської області від 27 березня 2013 року № 126 органом опіки та піклування до суду надано висновок щодо вирішенні даного спору. Цей висновок носить рекомендований характер. Третя особа: [PERSON] у суді позов підтримав, просив задовольнити позовні вимоги повністю. Також пояснив, що згоден на спілкування із сином [PERSON] у дні та години, визначені дідові та бабі, про що надав суду відповідну заяву. Заслухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Позивачі [PERSON] та [PERSON] є рідним дідом і бабою малолітнього [PERSON], [INFO], батьками якого є відповідач [PERSON] і третя особа [PERSON]. Останні перебували у зареєстрованому шлюбі з 22 листопада 2003 року. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 вересня 2011 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. До 03 квітня 2011 року усі зазначені вище особи проживали разом за адресою: [ADDRESS], за місцем проживання позивачів. Після вказаної дати малолітній [PERSON] проживає з матір'ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS], за місцем проживання батьків відповідача. Згідно із ч. ч. 2, 8, 9, 10 ст. 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. За змістом ч. 1 ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Відповідно до ч. 2 ст. 257 СК України батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У ст. 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу. Згідно із вимогами ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2011 року третій особі [PERSON] визначено порядок участі у вихованні малолітнього сина [PERSON], [INFO], який проживає разом із матір'ю [PERSON] у квартирі [ADDRESS], та встановлено такі дні та години спілкування: щосереди і щочетверга з 18.30 год. до 20.30 год. та щосуботи з 10.00 год. до 17.00 год. Дане рішення суду набрало законної сили. За змістом ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. 27 березня 2013 року виконавчим комітетом Броварської міської ради Київської області прийнято рішення за № 126, яким надано до суду висновок щодо визначення порядку участі у вихованні малолітнього [PERSON], [INFO], який проживає разом із матір'ю [PERSON] у квартирі [ADDRESS], діда [PERSON] та баби [PERSON], які проживають у [ADDRESS], призначивши їм такі дні та години побачень з онуком: перша і третя п'ятниця, субота і неділя щомісяця з 17.00 год. п'ятниці до 17.00 год. неділі; два тижні влітку для оздоровлення дитини з 1 по 15 серпня та 2 години на день народження дитини. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 19 СК України суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. З метою врегулювання даного спору на основі взаємних поступок та визначення днів і годин спілкування позивачів з малолітнім онуком суд надавав сторонам час для укладення мирової угоди. Проте домовленості з цього приводу сторони не досягли. Згідно із проектом наданої суду [PERSON] мирової угоди, відповідач пропонувала визначити дідові і бабі такі дні та години спілкування з онуком: перша і третя субота щомісяця з 10.00 год. до 18.00 год. та два тижні влітку для оздоровлення дитини з 1 по 15 серпня. З такими порядком участі у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] позивачі не погодилися та наполягали на задоволенні їхніх вимог щодо днів та годин спілкування з дитиною. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що за проханням позивачів вона як логопед у період з жовтня 2011 року по липень 2012 року проводила заняття з малолітнім [PERSON], виправляла вади мови. Дитину на заняття завжди проводили дідусь і бабуся, інколи батько. [PERSON] дуже доброзичливо ставився до них. Були випадки коли заняття не проводилися, оскільки відповідач дитину позивачам не надавала. Свідок [PERSON] у суді показала, що працює головним спеціалістом Броварського міського центру соціальних служб для сім'ї та молоді. 21 січня та 06 квітня 2013 року [PERSON] мати на зустріч сина з батьком не виводила. При розмові з [PERSON] відповідач пояснила їй, що проти спілкування діда і баби з онуком вона не заперечує, оскільки вони мають на це право. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що вона є подругою відповідача. Один-два рази в місяць буває вдома у [PERSON] у місті Бровари. Остання завжди надає дитину батькові для спілкування. Вважає, що даний спір сторони повинні вирішувати добровільно. Свідок [PERSON] у суді показала, що вона проживає по сусідству з відповідачем. Була свідком того, що [PERSON] виводила сина [PERSON] на зустріч з батьком. Вважає, що дні та години спілкування діда і баби з онуком мають встановлюватися за домовленістю між сторонами. Ознайомившись з наданим суду відповідачем проектом мирової угоди, пояснила, що, на її думку, яка теж є бабусею, для спілкування з онуком два дні в місяць у першу і третю суботу з 10.00 год. до 18.00 год. дідові та бабі явно недостатньо. Встановлювати чіткі години спілкування позивачів на день народження дитини є недоцільним. Із наданої суду третьою особою [PERSON], батьком малолітнього [PERSON], заяви вбачається, що він згоден спілкуватися із сином у дні та години, які будуть визначені судом дідові і бабі, та не буде претендувати на спілкування із сином у дні та години, визначені йому рішенням суду від 13 грудня 2011 року, а саме: кожної середи та кожного четверга з 18.30 год. до 20.30 год. та щосуботи з 10.00 год. до 17.00 год. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи заяву третьої особи [PERSON], висновок органу опіки та піклування щодо вирішення даного спору, фактичні обставини справи, відносини, які склалися між сторонами, ставлення діда і баби до участі у вихованні онука, суд вважає можливим визначити такі дні та години спілкування діда [PERSON] і баби [PERSON] із малолітнім онуком [PERSON], [INFO], а саме: перша і третя п'ятниця, субота і неділя щомісяця з 17.00 год. п'ятниці до 17.00 год. неділі, два тижні влітку для оздоровлення дитини з 1 по 15 серпня та 4 години на день народження дитини за домовленістю сторін. Такий порядок участі діда і баби у вихованні онука та спілкуванні з ним відповідає інтересам дитини, сприятиме належному розвитку дитини, враховує інтереси діда і баби, батька і матері дитини, ґрунтуються на вимогах закону та фактичних обставинах справи. Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визначення днів та годин спілкування діда і баби з онуком підлягають задоволенню частково. Визначення чіткого часу спілкування діда і баби з онуком на день народження дитини (4 години з 10.00 год. до 14.00 год.) суд вважає недоцільним. Враховує суд також і те, що у другій половині серпня місяця дитині необхідно готуватися до занять у школі. Доводи [PERSON] про те, що вимоги про зобов'язання її не чинити позивачам перешкоди у спілкуванні з онуком є необґрунтованими, оскільки про рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області № 126 від 27 березня 2013 року їй відомо не було, безпідставні. Суд встановив, що відповідач добровільно позивачам онука [PERSON] для спілкування не надавала, що підтверджується великою кількістю складених з цього приводу актів, наданих суду позивачами, чим порушувала безумовне право позивачів на участь у вихованні онука та спілкуванні з ним, у зв'язку з чим вони змушені були звернутися до суду з даним позовом. З метою уникнення порушення прав позивачів на спілкування з онуком, враховуючи обставини справи та відносини сторін, суд вважає за необхідне зобов'язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні з онуком [PERSON]. На підставі викладеного вище,

Outcome: partial