Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаними позовом, у якому просив з урахуванням уточнених позовних вимог: -стягнути із ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» (індентифікаційний код: 00851198, кол. ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня») на його користь орендну плату за договором оренди землі № б/н від 20.02.2007 року у розмірі 4767,55 грн. за 2018 рік; 19676.32 грн. за 2019 рік та пеню за прострочення сплати орендної плати у розмірі 343,93 грн за 2018 рік, у розмірі 100,35 грн. за 2019 рік. -розірвати договір оренди земельної ділянки кадастровий № 6324855100:06:000:0289, загальною площею 8, 4650 га від 20.02.2007 року, укладений між ним та ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня» (ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки»), державна реєстрація від 17.09.2008 року № 040870200117, та додаткову угоду про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 32626450 від 24.01.2019 року -стягнути з ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» (індифікаційний код: 00851198,) всі судові витрати. В обгрунтування позовних вимог зазначив, що [PERSON] на підставі Державного акту про право приватної власності на землю серії ЯД № 045787 належить земельна ділянка, кадастровий № 6324855100:06:000:0289, загальною площею 8,4650 га. 20.02.2007 року між [PERSON] та ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня» (правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки») було укладено договір оренди земельної ділянки № б/н, строком на 10 років. Після смерті [PERSON] земельна ділянка, кадастровий номер: :6324855100:06:000:0289 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.12.2010 року належить [PERSON] . Окрім того, у Єдиному державному реєстрі прав на нерухоме майно міститься запис № 32626450 від 24.01.2019 року про реєстрацію Додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, строк дії якого встановлено до 17.09.2034 року орендодавцем , згідно даних реєстру, зазначено [PERSON] . Використовуючи земельну ділянку, належну позивачеві, на підставі договору оренди землі № б/н від 20.02.2007 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 32626450 від 24.09.2017 року, якою у тому числі збільшено розмір орендної плати, ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» не сплачувало орендну плату за користування нею за 2018, 2019 роки. Крім того, умовами спірного договору оренди землі передбачена сплата пені у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочення платежу. При цьому позивачем зазначено, що відповідачем було сплачено частково заборгованість по орендній платі, а саме за 2018 рік у сумі 3500 грн. З урахуванням викладеного, оскільки відповідачем порушено умови договору оренди землі № б/н від 20.02.2007 року, а саме останній прострочив виплату орендної плати за 2018-2019 роки, тобто у даному випадку мала місце систематична сплата орендної плати, що є підставою для розірвання зазначеного договору оренди. Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача, відповідач у судове засідання не з`явилися, представник відповідача надав заяву про перенесення розгляду справи у зв`язку із перебуванням у відрядженні 29.01.2021 року. У встановлений законом строк надав відзив, з якого вбачається, що з позовними вимогами не погоджується, вважає їх безпідставними, необгрунтованими та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства. Так, відповідачем зазначено, що розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюється за згодою сторін у договорі оренди. Договором оренди землі № б/н від 20.02.2007 року розмір оренди встановлено 2 % від нормативно грошової оцінки землі (85830 грн) та становить 1716 грн 60 коп. Додатковою угодою про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року, яка набула чинності із 31.07.2019 року, був переглянутий розмір оренди, нормативна грошова оцінка землі встановлена у розмірі 275585 грн. 04 коп. Саме після набрання чинності Додатковою угодою про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року виникли правові підстави для подальшого розрахунку орендної плати згідно її умов. Крім того, відповідачем зазначено, що орендна плата за умовами Договору виплачується у такі строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця поточного року. Зважаючи на вищевикладене, враховуючи дату набрання чинності змін до договору оренди землі, відповідач зазначає, що позивачем неправомірно здійснено розрахунок належних йому сум з урахуванням нового розміру нормативно грошової оцінки земельної ділянки. Щодо недоотримання позивачем орендної плати, то вказане твердження не відповідає дійсності, оскільки відповідачем [PERSON] за 2018 рік сплачувалася орендна плата у сумі 4347 грн 83 коп. (з цієї суми 3500,00 грн. виплачено орендодавцю, а 847,83 грн. утримано та направлено на оплату ПДФО та військового збіру). З урахуванням викладеного, відсутні підстави для розірвання договору оренди землі у зв`язку із сплатою відповідачем оренди за 2018 рік та відсутність систематичного неналежного виконання орендарем обов`язку зі сплати оренди. При цьому у запереченнях на відповідь, поданих головою правління ПРАТ «Сахновщинське ім.М.О.Ключки» Морозіковою В.М., розрахунок виплат по орендній платі з урахуванням коефіцієнтів за 2018 рік визначено у розмірі 2574 грн. 54 коп. ( т.1 а.с.122-134). З урахуванням строків розгляду справи, подання відзову, враховуючи той факт, що розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження, в свою чергу представник відповідача неодноразово не з`являвся для розгляду справи у судові засідання. 29.01.2020 року у черговий раз у судове засідання не з`явився, посилаючись на свою зайнятість, а саме перебуванням у відрядженні у м.Черкаси, як арбітражний керуючий, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, за наявними у матеріалах справи доказами, оскільки на розгляді Сахновщинського районного суду Харківської області перебуває ряд цивільних справ за позовами окремих осіб до ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», представником якого є Кравченко С.О., який бажає забезпечувати свою явку у судових засіданнях виключно у режимі відеоконференції. Разом з тим, у зв`язку із відсутністю забезпечення Інтернету та наявністю у Сахновщинському районному суді Харківської області одного залу судових засідань та працюючих двох суддів відсутні технічна можливість проведення всіх судових засідань в режимі відеоконференціх. Тому суд не визнає поважною причиною неявки Кравченка С.О. у судове засідання в черговий раз. Особа, яка береться представляти інтереси інших осіб у інших справах, зобов`язана розраховувати навантаження, відстань суду від місця проживання чи місця роботи, щоб мати можливість сумлінно, ефективно, добросовісно і належним чином представляти інтереси третіх осіб, яким зобов`язуються надавати правову допомогу. Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ЯД 045787 [PERSON] належала земельна ділянка площею 8,4650 га, розташованої на території Сахновщинської селищної ради Харківської області, кадастровий №6324855100:06:000:0289. ( т.1 а.с.21) 20.02.2008 року між [PERSON] та ВАТ «Племзавод ім. 20-річчя Жовтня», правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», було укладено договір оренди землі № б/н, строком на 10 років, зареєстрований у відділі державної реєстрації Сахновщинського району Харківської області 17.09.2008 року за № 040870200117.(т.1 а.с.22). Пунктом 30 Договору передбачено, що договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації. Таким чином, строк дії договору оренди №б/н від 20.02.2007 року, зареєстрованого у Сахновщинському районному відділенні ХРФ ДЗК 17.09.2008 року, закінчувався 17.09.2018 року. Відповідно до умов договору розмір орендної плати встановлено 2 % від нормативної грошової оцінки і становить 1 716 грн 60 коп. орендна плата виплачується в такі строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 85 830 грн. Розділом «Відповідальність стороні за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки (а.с. 22 том І). Згідно копії Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.12.2010 року спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] , є його син [PERSON] . ( т.1 а.с.23). 21.09.2017 року між [PERSON] та ПАТ «Племзавод ім. 20-річчя Жовтня», правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», було укладено додаткову угоду про поновлення дії договору оренди земельної ділянки (державна реєстрацію від 17.09.2008 року № № 040870200117), якою внесено зміни до вищевказаного договору оренди землі (т.1 а.с.24). Зокрема, розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки встановлено 275585 грн. 04 коп. Строк дії договору становить 17 років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право на поновлення його на новий строк. Змінено розмір орендної плати у формі та розмірі 7,44% від нормативно грошової оцінки землі і становить 20503 грн. 53 коп. з орендної плати утримується податок на прибуток у розмірі 18% та військовий збір у розмірі 1.5 %. Орендна плата виплачується в такі строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Зазначено, що додаткова угода є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки (державна реєстрація від 17.09.2008 року № № 040870200117) та набирає чинності після підписання її сторонами та державної реєстрації (а.с. 24 том І). Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 25.10.2019 року вбачається, що державна реєстрація іншого речового права - Додаткової угоди про поновлення дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року зареєстровано 24.01.2019 року, номер запису про інше речове право 32626450 (а.с. 25 том І). Згідно наданого позивачем розрахунку орендної плати за договором оренди земельної ділянки кадастровий номер: 6324855100:06:000:0289 за період з 2018-2019 роки розмір орендної плати позивач розрахував із вартості нормативно грошової оцінки, яка становить - 275585,04 грн., а тому орендна плата, яка підлягає сплаті, за 2018 рік складає 8267 грн. 55 коп., а за 2019 рік - 19676 грн. 32 коп. (том 1 а.с.26). З довідки про доходи, нараховані та виплачені від здачі земельної частки (паю) в оренду вбачається, що [PERSON] нараховано за 2018 рік 4617 грн. 65 коп., виплачено орендодавцю 3500 грн. та 1117 грн. 65 коп утримано та перераховано до державного бюджету податків та зборів, за 2019 рік нарахувань та виплат не вказано ( том 1 а.с. 201-202). Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України «Про оренду землі» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), а також іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди земельної ділянки. Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції чинною на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Статтею 21 ЗУ «Про оренду землі» (у ред. 14.10.2008) визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Закону України "Про плату за землю") . Статтею 21 ЗУ «Про оренду землі» (у ред. 04.06.2017) орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Статтею 22 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції від 14.10.2008 року) передбачено, що орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати. Статтею 22 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції від 04.06.2017 року) орендна плата справляється у грошовій формі. За згодою сторін розрахунки щодо орендної плати за землю можуть здійснюватися у натуральній формі. Розрахунок у натуральній формі має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. Нормами ст. 24 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції чинною на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема , своєчасного внесення орендної плати. Умовами договору оренди землі № б/н від 20.02.2007 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 32626450 від 24.01.2019 року передбачено такі строки виплат орендної пласти: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Стаття 549 ЦК України визначає поняття неустойки. Так, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За ч.ч.1 та 2 ст.550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, при цьому, проценти на неустойку не нараховуються. Розділом «Відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки. Так, позивачем в обгрунтування позовних вимог надано розрахунок орендної плати за договором оренди земельної ділянки кадастровий номер №6324855100:06:000:0289, з яким суд не може погодитися у зв`язку із наступним . Указом Президента України «Про додаткові заходи щодо соціального захисту селян-власників земельних ділянок та земельних часток (паїв) від 2 лютого 2002 року (зі змінами від 13.09.2002, 19.08.2008) з метою підвищення рівня соціального захисту селян-власників земельних ділянок і земельних часток (паїв), а також відповідальності землекористувачів за ефективне використання земель сільськогосподарського призначення на основі розширення конкуренції та дальшої активізації ринкових відносин в аграрному секторі економіки постановлено визнати одним із пріоритетних завдань пореформеного розвитку аграрного сектора економіки забезпечення підвищення рівня соціального захисту сільського населення, зокрема шляхом запровадження плати за оренду земельних ділянок сільськогосподарського призначення, земельних часток (паїв) у розмірі не менше 3 відсотків визначеної відповідно до законодавства вартості земельної ділянки. Земельної частки (паю) та поступового збільшення цієї плати залежно від результатів господарської діяльності та фінансово-економічного стану орендаря. Так, 20.02.2008 року між [PERSON] та ВАТ «Племзавод ім. 20-річчя Жовтня», правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», було укладено договір оренди землі № б/н, строком на 10 років, зареєстрований у відділі державної реєстрації Сахновщинського району Харківської області 17.09.2008 року за № 040870200117, а тому закінчується 17. 09. 2018 року (т.1 а.с.22). Отже, в розрахунок розміру орендної плати береться нормативно грошова оцінка визначена у договорі від 20.02.2007 року, яка становить 85830 грн., а не 275585 грн. 04 коп. , так як ця нормативно грошова оцінка передбачена умовами договору від 21. 09. 2017 року і застосувується з дня набрання чинності цим договором - 24. 01. 2019 року, тобто з моменту державної реїстрації права оренди. Таким чином, розмір орендної плати, який підлягає виплаті орендодавцю, у 2018 році з урахуванням коефіцієнтів інфляції становить 85830 (нормативна грошова оцінка станом на 2008 рік) х 1,52 х 1,059 х 1,249 х 1,2=207072,46 х 3% = 6212 грн. 17 коп.( орендна плата , яка підлягає виплаті.). Кінцевим строком сплати встановлено до 31.12.2018 року. Суд вважає доведеним, що у 2018 році позивачу орендна плата була нарахована 4347 грн. 83 коп. з урахування виплати ПДФО та військового збору виплачено орендодацю 3500 грн. Отже, розмір несплаченої орендної плати за 2018 рік становить 6212 грн. 17 коп. - 4347 грн. 83 коп. =1864 грн. 34 коп. Крім того, 21.09.2017 року укладена Додаткова угода про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки та внесення змін до нього з [PERSON] (який є спадкоємцем [PERSON] ), право оренди на яку зареєстровано 24.01.2019 року і визначена нормативна грошова оцінка земельної ділянки 275585 грн. 04 коп. Отже, щодо орендної плати за 2019 рік, слід виходити з такого розрахунку. Нормативна грошова оцінка землі - 275 585 грн. 04 коп. 275 585 грн. 04 коп. (нормативно грощова оцінка землі) х 7,44% = 20 503 грн. 53 коп. Кінцевий строк сплати до 31.12.2019 року. Відповідач не надав належні і допустимі докази сплати орендної плати за 2019 рік у строки і у розмірах, визначених додатковою угодою від 21. 09. 2017 рік. Отже, несплачена орендна плата у 2019 році становить 20503 грн. 53 коп. Розділом «Відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки. Пеня за 2018 рік. При розрахунку пені за період з 01.01.2019 по 21.02.2020 (416 днів). Сума несплаченої орендної плати становить 1864,34 грн. Розрахунок пені : 1864,34х0,01% х 416 (днів) - 77 грн. 56 коп. Пеня за 2019 рік за період з 01.01.2020 - 21.02.2020 роки (51 день) Сума несплаченої орендної плати - 20503 грн. 53 коп. Розрахунок пені : 20503 грн. 53 коп. х 0,01%х 51 (день) = 104 грн. 57 коп. Разом з тим, ч. 2 ст. 264 ЦПК України визначено, що при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а тому за 2019 рік підлягає стягненню сума, яка заявлена позивачем. Отже, за неналежне виконання відповідачем зобов`язань щодо сплати оренди протягом 2018-2019 роки підлягає стягненню на користь позивача заборгованість з урахуванням пені у розмірі 21718 грн. 57 коп. (1864 грн. 34 коп. +77 грн. 56 коп. +19676 грн. 32 коп. +100 грн. 35 коп. ). Що стосується заперечень відповідача з розрахунком позивача, то суд виходить з наступного. Відповідно до ч.13 ст.18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень датою і часом державної реєстрації прав вважається дата і час реєстрації відповідної заяви, за результатом розгляду якої державним реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав. Згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, долученої позивачем до позовної заяви, державна реєстрація Додаткової угоди мала місце 24.01.2019 року. Крім того, це не спростовує факт невиплати орендної плати у 2019 році. Щодо вимоги позивача про розірвання договору оренди земельної ділянки № б/н від 20.02.2007 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 32626450 від 24.01.2019 року, приходжу до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України. Відповідно до ч 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України. Відповідно до п. «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати. Аналіз указаних норм дає підстави для висновку, що положення закону, які регулюють спірні правовідносини вимагають систематичної несплати орендної плати як підстави для розірвання договору оренди. Відповідно до частини першої статті 782 ЦК України наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за її користування протягом трьох місяців підряд. Отже, наведеними положеннями закону, які регулюють спірні відносини, передбачена систематична (два і більше випадки) несплата орендної плати, передбаченої договором, як підстава для розірвання договору оренди. Разове порушення умов договору оренди у цій частині не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання, але ж повторне порушення вже може свідчити про систематичність. Враховуючи, що до відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, слід дійти висновку, що при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України. Згідно з частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених законом або договором. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Стаття 611 ЦК України передбачає різні правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків і моральної шкоди. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, що значною мірою позбавляє того, на що особа розраховувала при укладенні договору, відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Про те, що сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є вичерпною підставою для розірвання такого договору свідчить усталена судова практика Верховного Суду, яку слід врахувати при застосуванні норми права відповідно до вимог частини четвертої статті 263 ЦПК України. Зокрема, такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 28 вересня 2016 року у справі № 6-977цс16 та від 12 грудня 2012 року у справі № 6-146цс12. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 (провадження № 61-41932сво18) зроблено висновок, що підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому, систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів палати Касаційного господарського суду від 02 травня 2018 року у справі № 925/549/17. При цьому систематичне порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість. Той факт, що відповідач сплатив усю суму заборгованості з орендної плати за землю, не має правового значення для вирішення цього спору, оскільки судами встановлений факт її систематичної несплати протягом періоду дії договору оренди землі. З урахуванням викладеного, оскільки відповідач неналежно виконуючи зобов`язання взяті на себе Договором, допустив систематичне порушення договору оренди земельної ділянки у частині не виплати та неповної виплати оренди у розмірі та строки, визначені Договором, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення вимог в частині розірвання договору оренди земельної ділянки № б/н від 20.02.2007 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 32626450 від 24.01.2019 року. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача судових витрат, пов`язаних із правовою допомогою, приходжу до наступного. За змістом статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути сумірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно ч.3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд ураховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.01.2014 (справа «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір - обґрунтованим (пункт 268). Представником відповідача заявлено клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу у зв`язку із неспівмірністю. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано Додаток №1 до Договору про надання юридичних послуг№ 6 від 18.02.2020 року : написання позовної заяви становить 5 год./ціна за 1 год - 1000 грн ( 5х1000) = 5000 грн. Додано квитанцію до прибуткового касового ордеру № 6 від 21.02.2020 року. (Том 1 а.с. 27-30). Відповідно до частини 5 та 6 ЦПК України суд у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.. Відповідач зазначає про неспівмірність витрат на правничу допомогу та вказує, що адвокатом Бондарук Я.М. не доведено належним чином оплати за правничу допомогу у розмірі 5000 грн., не додано доказів їх внесення, не пред`явлено докази внесення запису до книги обліку доходів і витрат. Враховуючи наведене, визначаючись із обґрунтованістю заявлених витрат на правничу допомогу, суд виходить із того, що предмет спору в цій справі не є складним, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних та підготовка позову не вимагала значного обсягу юридичної та технічної роботи. Таким чином, суд вважає, що обґрунтованим і пропорційним до предмету спору розміром витрат на правничу допомогу є сума 2000 грн. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, та стягує із відповідача судовий збір у розмір 1681 грн 60 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial