Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] за участю третіх осіб Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації, Департаменту міського благоустрою міста Києва Київської міської державної адміністрації про зобов`язання привести фасад будинку у попередній стан відповідно до проектно-технічної документації. Свої вимоги мотивував тим, що він є власником квартири [ADDRESS] , а відповідач є власником квартир [ADDRESS] за вказаною адресою. З листопада 2018 року по червень 2019 року відповідач здійснив ремонтні роботи по реконструкції квартири шляхом переведення її під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи під вікнами квартири позивача без його згоди як співвласника спільного майна багатоквартирного будинку. Фасадну стіну реконструйовано шляхом вибиття двох вікон та здійснено проломи під вікнами площею 8,4 кв. м, що призвело до тріщин між перекриттями в квартирі позивача, до загрози руйнування та обвалу четвертого під`їзду будинку. Отже, пошкодження несучої конструкції (фасадної стіни) є порушенням прав позивача як співвласника будинку. У зв`язку з чим позивач просить про зобов`язання відповідача привести за власний рахунок фасад будинку [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду зазначеного будинку шляхом: демонтажу вхідної групи, вікон та двері, відновлення попередніх розміром 2х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни, демонтажу 10 фундаментів із закладними пластинами та укріплення фундаменту будинку, відновлення благоустрою шляхом посадки дерева вишні та кущів бузку. 22 травня 2020 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху. 15 червня 2020 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 08 травня 2020 року ухвалою суду у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін відмовлено. 11 серпня 2020 року ухвалою суду у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено. Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Позивач є власником квартири [ADDRESS] (а.с.14-15) 22 грудня 2018 року складено акт про обстеження технічного стану несучої конструкції будинку за адресою: [ADDRESS] , в якому зазначено, що здійснюються будівельні роботи по реконструкції квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи (демонтовано два вікна та нижні частини несучої стіни під вікнами площею 8,4 кв.м). Власниками квартири [ADDRESS] вжиті заходи по закриттю пройомів вікон листами ДВП, що створювало погрозу для внутрішніх систем будинку (а.с.16, 17, 18-22). Згідно інформації Департаменту містобудування та архітектури від 16 січня 2019 року замовнику будівництва [PERSON] надано умови та обмеження для проектування об`єкта реконструкції квартири [ADDRESS] від нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної двері на [ADDRESS] , які затверджені наказом Департаменту від 01 листопада 2018 року № 1134 (а.с.23-24). Згідно Додатку до Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень наказом Департаменту від 01 листопада 2018 року № 1134 затверджено Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - реконструкції квартири [ADDRESS] від нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної двері на [ADDRESS] (а.с.25-29). Згідно інформації Департаменту містобудування та архітектури надано дозвіл на переведення житлового приміщенні у нежитлове без визначення його функціонального призначення за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] на праві приватної власності відповідно до договору купівлі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковіною І.В. від 03 жовтня 2018 року та зареєстрованого в реєстрі за № 809 (а.с.30,31-32). Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи по [ADDRESS] » від 11 червня 2019 року № КВ 141191621593 (а.с.33, 34-40). Контрольна картка № 18040104-Дн на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення за адресою [ADDRESS] була подовжена на підставі звернень замовника робіт (а.с. 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48-50). 18 березня 2019 року проведено місцеві громадські слухання щодо правомірності реконструкції квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення(офіс) з влаштуванням вхідної групи по [ADDRESS] , за результатами якого прийнято рішення про відновлення фасадної стіни (а.с.51-66). Позивач просить про зобов`язання відповідача привести за власний рахунок фасад будинку [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду зазначеного будинку шляхом: демонтажу вхідної групи, вікон та двері, відновлення попередніх розміром 2-х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни, демонтажу 10 фундаментів із закладними пластинами та укріплення фундаменту будинку, відновлення благоустрою шляхом посадки дерева вишні та кущів бузку. В обґрунтування позовних вимог зазначено про реконструкцію квартири відповідачем з порушенням вимог діючого законодавства, тобто за відсутності дозволів на такі дії, чим порушив права позивача. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації скористався процесуальним правом подачі письмових пояснень, в яких зазначено, що відповідно до підпункту 1 пункту 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктом 14 Порядку № 466 Департамент наказом від 20 березня 2019 року № 84 скасував право на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) з № КВ 061183111211 від 07.11.2018 на об`єкта будівництва «Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної двері по [ADDRESS] ». На підставі колективного звернення мешканців будинку [ADDRESS] від 26 листопада 2018 року Департамент розпочав проведення позапланової перевірки дотримання законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної групи по [ADDRESS] . . Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову Департаменту міського благоустрою міста Києва Київської міської державної адміністрації скористався процесуальним правом подачі письмових пояснень, в яких зазначено, що 05 липня 2019 року інспектором Комунального підприємства «Київблагоустрій» встановлено порушення п.п.3.2.8, п.3.2.1 Правил за адресою: [ADDRESS] . Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю не завдаючи шкоди правам, свободам та гідності інших громадян (ст. 41 Конституції України). Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Таким чином фасадна стіна будинку є огороджувальною та несуче - огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси. За змістом ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За нормою ч. 2 статті 383 Цивільного кодексу України власник квартири, здійснюючи ремонт і зміни в квартирі, не повинен порушувати права власників інших квартир у багатоквартирному будинку і не порушувати санітарно - технічні вимоги і правила експлуатації будинку. Відповідно до ст. 152 Житлового кодексу України переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів. Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п. 1.4.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства №76 від 17.05.2005 року) При здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва (ст. 5 Закону України «Про основи містобудування»). Відповідно до п. 5 Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва та реконструкції [ADDRESS] з житлового приміщення в нежитлове, власник квартири до початку проектування повинен, зокрема, отримати згоду балансоутримувача будинку; урахувати законні інтереси і вимоги власників або користувачі приміщень та будівель, що оточують місце будівництва; передбачити розроблення заходів щодо захисту існуючого будинку від руйнацій, забезпечення його стійкості при реконструкції; врахувати результати висновків щодо несучої спроможності конструкцій та їх експлуатаційної придатності; отримати технічний висновок про можливість реконструкції. Згідно п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572 переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Власник зобов`язаний не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян ( п. 7 Правил). Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану (п. 1.4.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства №76 від 17.05.2005 року). Згідно п. 1.4.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 та зареєстрованих в Міністерстві Юстиції України 25.08.2005 № 927/11207, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків (п.1.4.3 Правил). Переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається (п.1.4.4 Правил). Судом встановлено, що відповідач, який є власником квартири [ADDRESS] , здійснив реконструкцію квартири під нежитлове приміщення (офіс) з влаштуванням вхідної двері без надання згоди інших власників суміжних та інших квартир будинку, в тому числі без згоди позивача - власника квартири [ADDRESS] . Оскільки фасадна стіна будинку є одночасно спільною власністю як всіх мешканців будинку так і частина її є власністю відповідача в межах його приміщення, а тому порушення експлуатації фасадної стіни будівлі порушує права всіх мешканців будинку , в тому числі і позивача, квартира якого розташована поруч та є порушенням вимог п. 5 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 27.12.2017 № 872, а саме: не отримано згоду балансоутримувача житлового будинку, власника або користувача земельної ділянки, власників (співвласників) суміжних приміщень, інтереси яких зачіпаються, на проектне рішення для влаштування вхідної групи. Будь-яких належних та допустимих доказів наявності до реконструкції дерева вишні та кущів бузку позивачем не надано. За встановлених обставин суд приходить висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації, Департаменту міського благоустрою міста Києва Київської міської державної адміністрації про зобов`язання привести фасад будинку у попередній стан відповідно до проектно-технічної документації частково: зобов`язати [PERSON] привести за власний рахунок фасад будинку [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] до попереднього стану відповідно до паспорту фасаду зазначеного будинку шляхом: демонтажу вхідної групи, вікон та двері, відновлення попередніх розміром 2х вікон та добудови провалів (вибитих частин) стіни, укріплення фасадної стіни, демонтажу 10 фундаментів із закладними пластинами та укріплення фундаменту будинку. В решті позовних вимог відмовити. При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп., відповідно до Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 840,80 грн.

Outcome: partial