Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-03 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], яка також діє в інтересах малолітнього [PERSON], звернулись до суду з позовною заявою про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, в якій просять суд стягнути з відповідачів в їх користь 38 580 грн. завданої майнової шкоди, 1500 грн. (по 500 грн. кожному з них) моральної шкоди, витрати на правову допомогу у сумі 4000 грн., витрати за оплату послуг по складанню кошторису у сумі 1000 гривень, та сплачену суму судового збору у розмірі 704,80 грн.. В обґрунтування позовних вимог покликаються на те, що вони є співвласниками квартири (по ? частині кожний), розташованої у м. Стрий, м-н Ринок 19/3, на підставі свідоцтва про право власності на квартиру від 25.11.2016 року. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири у їхньому будинку поверхом вище. 12.03.2018 року [PERSON] виявила факт залиття їхньої квартири водою, а саме приміщення кухні та санвузла (всі стіни, стелі), стіну житлової кімнати. В подальшому стало відомо, що залиття відбулось біля 8:00 год. ранку 12.03.2018 року. Після чого син відповідачки [PERSON] разом з сусідом перекрили своїми силами вентель на загальній трубі водопостачання до будинку та усунули пошкодження у внутрішньо квартирній мережі холодного водопостачання. 13.03.2018 року комісією КП «Світанок» було складено акт про залиття. В результаті залиття їх квартири їм заподіяно майнову шкоду, яка полягає у вартості відновлювального ремонту квартири, що становить 38\~580 грн.. Окрім цього, вважають, що їм завдано і моральної шкоди у розмірі 1\~500 грн., яка полягає порушені звичного способу життя, душевних переживаннях та негативних емоціях. В судовому засіданні 29.11.2018 року, позивач [PERSON], що була допитана в якості свідка, позовні вимоги підтримала та показала, що 12.03.2018 року вона разом з подругою Лазаренко зайшла на належну їй квартиру за адресою: м. Стрий, м- н Ринок 19/3 та виявила, що квартира була повністю залита водою. Сусід пояснив їй, що залиття квартири відбулось цього ж дня близько 08:00 год. ранку та він разом з сином відповідачки [PERSON] своїми силами перекрили вентель на загальній трубі. Під час огляду квартири було виявлено, що в квартирі відповідачів біля дверей прорвало трубу, оскільки та знаходилась у неналежному стані. Даний факт був зафіксований працівниками КП «Світанок» у складеному ними акті. Після затоплення квартири вона неодноразово розмовляла з сином відповідачки, який запевняв її, що завдана шкода буде відшкодовано його матірю, однак до сьогоднішнього дня квартира не відремонтована, завдані збитки не відшкодовані. Позивачі [PERSON], [PERSON] у судове засіданні не зявились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду. Представник позивачів [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві та просила суд позов задоволити повністю. Представник третьої особи КП «Світанок» у судове засідання не зявився, хоча належним чином були повідомлені про час та місце судового розгляду, про причини неявки суд не повідомили. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, шляхом надіслання їм рекомендованої кореспонденції, а також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, повторно на виклик суду не зявилися, про причину неявки не повідомили, відзив на позов не подали, тому суд відповідно до ст. 280 ЦПК України розглянув справу заочно за їх відсутності на підставі наявних у ній доказів, враховуючи, що представник позивачів не заперечував проти такого вирішення справи. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, показання свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що неявка відповідачів не є перешкодою для розгляду справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задовольнити частково, ухваливши заочне рішення, виходячи з наступного. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних, або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. В ч.1 ст. 5 ЦПК України, вказано, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, що викладені в п. 2\~Постанови від 18.12.2009 року №14 "Про судове рішення у цивільній справі", рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до\~статті 2 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність і допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Так, у судовому засіданні встановлено, що згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.11.2016 року позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] являється співвласниками 1/4 квартири [ADDRESS] на підставі рішення виконкому від 20.09.2016 року № 227./а.с10/ Також судом з достовірністю встановлено той факт, що 12.03.2018 року відбулось залиття квартири № 3, на вул. майдан Ринок, 19 у м. Стрию водою з квартири № 5, що розташована поверхом вище. Причиною залиття стало утримання інженерних мереж у неналежному стані, що підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 13.03.2018 року складеного комісією у складі головного інженера КП «Світанок» [PERSON], майстрів по експлуатації житлового фонду КП «Світанок» [PERSON], [PERSON]М та слюсара сантехніка [PERSON]./а.с.15/ Згідно вказаного акту, в результаті залиття квартири позивачів, мають місце наступні пошкодження: залито повністю стіну житлової кімнати, яка є спільною з кухнею та частково стелю, повністю стіни та стелю приміщення кухні та санвузла. Будучи допитаною в судовому засіданні в якості свідка [PERSON], показала, що працює майстром по обслуговуванню житлового фонду КП «Світанок». Зазначила, що будинки, які знаходяться на майдані Ринок у Стрию мають значний термін експлуатації і власники квартир безпосередньо відповідають за проведення та утримання у належному стані каналізації та водопостачання. 13.03.2018 року у КП «Світанок» звернулась [PERSON], яка повідомила, що її квартиру № 3 по вул. майдан Ринок затоплено з квартири № 5, яка знаходиться поверхом вище. У той же день комісія вийшла на обстеження аварійної ситуації та було виявлено, що у квартирі №3 затоплено стіну житлової кімнати, частину стелі у житловій кімнаті, стіни і стелю на кухні та в санвузлі. При обстежені квартири №5 було встановлено факт розірвання труби холодного водопостачання. Однак, дана причина аварії зі слів сина [PERSON] була ним усунута самостійно. Під час обстеження квартир власники обіцяли добровільно вирішити спір. Також ствердила той факт, що рік до того вже мало місце залиття квартирою №5 квартири № 3, але не таке масштабне. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку проведеного приватним підприємством «Ромтех проект» від 11.04.2018 року відновлювальна вартість залитої квартири за адресою: майдан Ринок, 19/3 у м. Стрию становить 38\~580 грн../а.с16-25/ Судом встановлено, що згідно копії інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно сформованої 26.04.2018 року квартира №5, майдан Ринок, 19 у м. Стрию дійсно належить на праві спільної часткової власності по ? частини відповідачам [PERSON] та [PERSON]./а.с14/ Відповідно до ст.ст. 151, 179 ЖК України\~п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою КМУ № 572 від 08.10.1992р. власники квартир зобов'язані забезпечувати її схоронність та технічного обладнання, проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт. Згідно п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою КМУ від 8.10.1992р. № 572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов»язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартири та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей в квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Необхідними елементами складу цивільного правопорушення, як підстави деліктної відповідальності є шкода, протиправна поведінка, причинний зв»язок між шкодою та протиправною поведінкою. Таким\~\~чином,\~\~аналізуючи усі\~\~з'ясовані\~\~в\~\~судовому\~\~засіданні\~\~обставини та дослідивши надані докази, зокрема акт про залиття від 13.03.2018 та фотосвітлини залитої водою квартири № 3, суд приходить до висновку, що залиття квартири № 3, майдан Ринок, 19 у м. Стрию відбулось з вини власників квартири № 5, майдан Ринок, 19 у м. Стрию, які зобов'язані забезпечувати справність технічного обладнання у своїй квартирі, вчасно виправляти недоліки обладнання та проводити його технічне обслуговування. Згідно\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, заподіяна майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов»язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного вбачається, що обов»язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач відсутність його вини в заподіянні шкоди. Суду доведено,\~що позивачам,\~ внаслідок\~залиття їх\~квартири №\~3розташованої\~у м.\~Стрий,\~м-н\~Ринок 19, заподіяна матеріальна шкода у розмірі 38\~580 гривень, розрахунок якої нічим не спростовано. Доказів на підтвердження більшого або меншого розміру шкоди сторонами суду не надано, у зв'язку з чим суд стягує з відповідачів на користь позивачів майнову шкоду у заявленому розмірі. Крім того, позивачі просять суд стягнути з відповідачів в її користь моральну шкоду у сумі 1500 грн. (по 500 гривень кожному) хоча не конкретизують в чому виразилось завдання їм моральної шкоди, не надають розрахунку цієї шкоди та не зазначають чим керувалася при визначені розміру моральної шкоди, а також не надають доказів, які б підтверджували факт завдання їм такої моральної шкоди. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди) у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. Тому на підставі вище наведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 1500 грн. є безпідставними. Твердження позивачів, що вони зазнали моральної шкоди є голослівними та такими, що не підтверджуються фактичними обставинами справи, а тому в задоволені позову в цій частині слід відмовити. У відповідності до ст.ст.137,139 ЦПК України з відповідачів [PERSON] та [PERSON] слід стягнути на користь позивачів витрати на правничу допомогу у розмірі 4000 грн., яка підтверджена наявною у матеріалах справи квитанцією до прибутково касового ордеру № 55 від 26.06.2018 року, а також витрати за оплату послуг по складанню кошторису у сумі 1000 грн., що стверджується квитанцією № 162 від 13.04.2018 року. Згідно ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідачів у користь позивачів сплачений ними та документально підтверджений судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Outcome: partial