Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог 07.10.2019 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, у якому Шполянська міська рада об`єднаної територіальної громади просить стягнути з [PERSON] збитки в розмірі 15 391,83 грн. Аргументи сторін. Свій позов позивач мотивує тим, що на земельній ділянці, яка розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер 7125710100:01:003:0914 площею 733 кв.м., розташована будівля загальною площею 169,8 кв.м., що перебуває у власності [PERSON] . Дана земельна ділянка використовується без правовстановлюючих документів, що посвідчують право користування земельною ділянкою та сплати орендної плати згідно норм чинного законодавства. Користування земельною ділянкою, яка належить до земель комунальної власності безоплатно, без укладення договору оренди та без відповідної землевпорядної документації на земельну ділянку є суттєвим порушенням земельного законодавства та позбавляє Шполянську міську раду ОТГ можливості розпоряджатись належнимим їй ділянками та отримувати за це плату. Внаслідок використання [PERSON] земельної ділянки без укладення договору оренди за період з 01.06.2016 по 30.09.2019 Шполянська міська рада ОТГ фактично була позбавлена права одержати дохід у вигляді орендної плати, який вона мала би отримати в разі своєчасного укладання договору оренди, в розмірі 15 391,83 грн. Відповідач подав відзив на позов, в якому частково визнав позовну вимогу в розмірі 3498,89 грн. Згідно розрахунків орендної плати за період з 01.01.2019 по 30.09.2019. Решту розрахунків вважає безпідставними, надуманими та такими, що не підлягають до задоволення. Оскільки розрахунок за період з 01.06.2016 по 30.09.2019 становить 3 роки 4 місяці та перевищує строк позовної давності. Підтвердження про розмір нормативної грошової оцінки за 2016, 2017, 2018 роки позивач не надав. Позивач жодного разу не звертався до відповідача з рішенням та пропозиціями про укладання договору оренди земельної ділянки до 06.09.2019. Позивач не надає доказів ухилення відповідача від обов`язкової сплати орендної плати за користування земельною ділянкою. Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 28.10.2019 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно Інформації з державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна №121645452 від 23.04.2018, [PERSON] , має у приватній власності адміністративну будівлю, за адресою: [ADDRESS] а. Номер запису про право власності: 9668926, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 636242071257. Підстава виникнення - договір купівлі продажу, серія та номер:954, виданий 14.05.2015, видавник: приватний нотаріус Білоус В.П. (а.с.9-11). Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку серія НВ -7107010842018 від 19.04.2018, за адресою: [ADDRESS] розташована земельна ділянка площею 0,0733 га, цільове призначення для розміщення та експлуатації будівель і споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій, форма власності комунальна, кадастровий номер 7125710100:01:003:0914. Дата державної реєстрації земельної ділянки 14.04.2015. (а.с.12- 16). В листі від 06.09.2019 №01-21/1240 адресованого [PERSON] міститься прохання до 20.09.2019 сплатити збитки в сумі 14\~610,03 грн. (а.с.17). Відповідно до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.07.2019 № 722/0/19-19, наданого відділом у Шполянському районі Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 733 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7125710100:01:003:0914, цільове призначення земельної ділянки 12.08 для розміщення та експлуатації будівель і споруд додаткових транспортних засобів та допоміжних операцій становить 116950,15 грн. (а.с.23). Згідно рішення виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області №365 від 03.09.2019 (про затвердження акту комісії щодо визначення та відшкодування збитків, завданих гр. [PERSON] ), затверджено акт комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 15.08.2019 про визначення розміру збитків (не одержаного доходу), нанесених Шполянській міській раді об`єднаної територіальної громади, у зв`язку з фактичним користуванням [PERSON] земельною ділянкою площею 733 кв.м., яка розташована за адресою [ADDRESS] (кадастровий номер № 7125710100:01:003:0914) без оформлення документів, що посвідчують право користування нею за період з 01.06.2016 по 31.07.2019 у сумі 14\~610,03 грн. (чотирнадцять тисяч шістсот десять гривень 03 копійки). Громадянину [PERSON] до 20.09.2019 сплатити збитки, які затверджено у пункті 1 даного рішення (не отриманий дохід), за використання земельної ділянки площею 733 кв.м., яка розташована за адресою [ADDRESS] (кадастровий номер 7125710100:01:003:0914), що визначено актом від 15.08.2019. У разі несплати коштів, визначених актом комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 15.08.2019 юридичному відділу ( [PERSON] ) забезпечити проведення претензійно позовної роботи з боржником згідно з чинним законодавством України в місячний термін після закінчення строку на добровільне відшкодування збитків. (а.с.18-19). Згідно акту комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 15.08.2019, додаток до рішення виконавчого комітету міської ради від 03.09.2019 №365, заборгованість на земельну ділянку, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер 7125710100:01:003:0914), площею 733 кв.м., за період з 01.06.2016 по 31.07.2019 перед територіальною громадою в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади становить (2536,92 грн. + 4678,01 грн. + 4678,01 грн. +2717,09 грн.) = 14610,03 грн. (а.с.20-21). Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу штрих код 20603 02509417, 20603 0251592 1, було здійснено поштове відправлення на адресу [PERSON] , дата подання 04.07.19, вручено 10.07. (а.с.22). Згідно з п.9.5.6 рішення Шполянської міської ради Черкаської області від 09.07.2015 за №46-4/VI «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на 2016 рік в м. Шпола», розмір орендної плати встановлюється в договорі оренди землі у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки які використовуються для розміщення об`єктів промисловості, транспорту та іншого призначення (виробниче використання) -3,5% (а.с.24-29). Відповідно до п.9.5.7 рішення Шполянської міської ради Черкаської області від 12.07.2016 за №12-10/VIІ «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на 2017 рік в м. Шпола», розмір орендної плати встановлюється в договорі оренди землі у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за використовуються для розміщення об`єктів промисловості, транспорту та іншого призначення (виробниче використання) - 4% (а.с.30-35). Згідно до п.9.5.7 рішення Шполянської міської ради Черкаської області від 11.07.2017 за №3-11/VIІІ «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на території м. Шпола, та с. Кримки на 2018», розмір відсотків від нормативної грошової оцінки землі, земельної ділянки за використовуються для розміщення об`єктів промисловості, транспорту та іншого призначення (виробниче використання) - 4% (а.с.36-42). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права. Пунктом д) статті 156 ЗК України визначено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Згідно ст.206\~ЗК України,\~використання землі\~в Україні\~є платним.\~Об`єктом\~плати за\~землю є\~земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Частиною 1 статті 120 ЗК України в редакції станом на 05.04.2015 передбачено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Згідно ст. 10 Податкового кодексу України, до місцевих податків належить подок на майно. За змістом\~п.4\~ч.1\~ст.\~69\~Бюджетного кодексу\~України, до доходів загального фонду бюджетів міст районного значення, сільських, селищних бюджетів належить податок на майно, що зараховується до бюджетів місцевого самоврядування. Відповідно до ч.3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Згідно п. 14.1.147 Податкового кодексу України, плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. З моменту придбання нежитлової будівлі за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] , права користування на земельну ділянку під нерухомими майном не оформив, плату за землю за період з 01.06.2016 по 30.09.2019 не сплачував. Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначено нормами глави 83 ЦК України. Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 «Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави» ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Згідно ч.\~1\~ст.\~1214\~ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. До моменту оформлення власником об`єктів нерухомості права оренди земельних ділянок, на яких ці об`єкти розташовані, відносини з фактичного користування земельними ділянками без укладених договорів їх оренди та недоотримання їхнім власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Така правова позиція закріплена у рішенні Верховного Суду у справі № 320/5877/17 від 13.02.2019. Згідно п. 32 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5 «Про судову\~практику в\~справах про\~захист права\~власності та\~інших речових\~прав»,\~вирішуючи спори\~щодо відповідальності\~добросовісного та\~недобросовісного набувача\~після витребування\~майна із\~чужого незаконного\~володіння,\~суди повинні\~враховувати таке: недобросовісний набувач зобов`язаний повернути або відшкодувати власнику всі доходи, які він одержав або міг одержати за весь час володіння майном. Відповідач відповідно до матеріалів справи, використовує земельну ділянку якою має право розпоряджатися позивач без належно оформлених правовстановлюючих документів. За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна у набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності у деліктних зобов`язаннях. Натомість, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Такий висновок міститься у рішенні Верховного Суду у справі № 629/4628/16-ц від 23.05.2018. До моменту оформлення власником об`єктів нерухомості права оренди земельних ділянок, на яких ці об`єкти розташовані, відносини з фактичного користування земельними ділянками без укладених договорів їх оренди та недоотримання їхнім власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Такий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у справі № 320/5877/17 від 13.02.2019. Згідно з ч. 2 ст. 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Отже, обов`язок сплатити суму безпідставного збагачення виникає в силу самого факту такого збагачення і не залежить від того чи стало воно результатом поведінки набувача чи потерпілого або третіх осіб, або сталось поза волею останніх. При цьому має значення лише сам об`єктивний результат: наявність безпідставного збагачення. За змістом пункту 4 частини третьої статті 1212 ЦК положення глави 83 ЦК застосовується також до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Відповідно до загальних положень законодавства про відшкодування завданої шкоди таке відшкодування є мірою відповідальності. Разом з тим обов`язок набувача повернути безпідставно набуте (збережене) майно потерпілому не належить до заходів відповідальності, оскільки боржник при цьому не несе жодних майнових втрат - він зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно утримував (зберігав). На відміну від зобов`язань, які виникають із завдання шкоди, для відшкодування шкоди за пунктом 4 частини третьої статті 1212 ЦК вина не має значення, оскільки важливий сам факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Згідно до ч.ч.5, 6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. За змістом ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Вимогами статті 257 ЦК України визначено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно ч.ч.\~3,\~4\~ст.\~267\~ЦК України\~позовна давність\~застосовується судом\~лише за\~заявою сторони\~у спорі,\~зробленою до\~винесення ним\~рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Тлумачення частини третьої статті 267 ЦК України, положення якої сформульовано із застосуванням слова «лише» (аналог «тільки», «виключно»), та відсутність будь-якого іншого нормативно-правового акта, який би встановлював інше правило застосування позовної давності, дає підстави для твердження про те, що з цього положення випливає безумовний висновок, відповідно до якого за відсутності заяви сторони у спорі, позовна давність судом не застосовується. Тобто цією нормою встановлені суб`єктивні межі застосування позовної давності, а саме передбачені випадки, до яких позовна давність не застосовується судом у зв`язку з відсутністю відповідної заяви сторони у спорі. Таким чином, позовна давність, як загальна, так і спеціальна є диспозитивною, а не імперативною у застосуванні. Отже, без заяви сторони у спорі ні загальна, ні спеціальна позовна давність застосовуватися не може за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише з наявністю заяви сторони про це. Такий висновок міститься у Постанові Верховного Суду справа № 757/41194/15-ц 20.02.2019. Відповідач зазначає у відзиві, що позивачем перевищено строк позовної давності. Суд розцінює дане твердження як заяву про застосування строку позовної давності. Згідно ч.5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості Державного реєстру прав вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою, доки їх не скасовано у порядку, передбаченому цим Законом. Судом встановлено, що відповідач на підставі договору купівлі продажу від 14.05.2015 року став власником адміністративної будівлі за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна №121645452 від 23.04.2018 (а.с.9). Земельна ділянка площею 0,0733 га, за адресою: [ADDRESS] , за кадастровим номером 7125710100:01:003:0914, за цільовим призначенням для розміщення та експлуатації будівель і споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій, належить до комунальної власності, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку серія НВ -7107010842018 від 19.04.2018 (а.с.12-16). Відповідач не надав жодних доказів щодо сплати земельного податку на земельну ділянку, а також доказів підтверджуючих намагання оформити право користування на земельну ділянку. За змістом акта від 15.08.2019 [PERSON] нараховано заборгованість на земельну ділянку з 01.06.2016 по 31.07.2019 в сумі 14\~610,03 грн. (а.с.20-21). 06.09.2019\~Шполянська міська\~рада об`єднаної\~територіальної громади\~Черкаської області\~було направлено на адресу [PERSON] лист із проханням до 20.09.2019 сплатити збитки в розмірі 14\~610,03 грн. (а.с.17). Відповідач добровільно не сплатив суму коштів, що були визначені у акті від 15.08.2019. Таким чином суд вважає, що у Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області правомірно виникло право на стягнення коштів, отриманих безпідставно, як суми, яку мав би отримати місцевий бюджет. За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач [PERSON] , зобов`язаний сплатити Шполянської міській раді об`єднаної територіальної громади Черкаської області, кошти, отримані безпідставно за період часу з 01.10.2016 по 30.09.2019 з урахуванням строку позовної давності до дати подачі позову 07.10.2019. Що стосується розміру відшкодування, суд зазначає наступне. Згідно ст. 288 Податкового кодексу України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки. Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок (п.289.1. ст.289 Податкового кодексу України). Згідно п.289.3 ст. 289 Податкового кодексу України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель. За змістом ч.2 ст.20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Згідно ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. У відповідності до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Нормами ч.3 ст. 12 та ч.1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно наданого витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.07.2019 № 722/0/19-19, цільове призначення земельної ділянки по [ADDRESS] зазначене як: землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, вартість земельної ділянки площею 733 кв.м., становить 116\~950,15 грн. (а.с.23). Як роз`яснює Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру в листі від 04.01.2019 № 22-28-0.22-125/2-19 "Про індексацію нормативної грошової оцінки земель" (а.с. 42), коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення становлять: у 2016 році - 1,06; у 2017 році - 1,0; у 2018 році - 1,0. Згідно рішення Шполянської міської ради Черкаської області від 09.07.2015 за №46-4/VI «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на 2016 рік в м. Шпола», розмір орендної плати встановлюється в договорі оренди землі у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки які використовуються для розміщення об`єктів промисловості, транспорту та іншого призначення (виробниче використання) -3,5% . Сума, яка підлягає стягненню, за користування земельною ділянкою за період з 01.01.2016 по 31.12.2016 має становити: 116950,15 грн., (нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 733 кв.м., на 2019 рік) х 1,00 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2018 рік) х 1,00 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2017 рік) х 1,06 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2016 рік) = 123967,16 х 3,5% (розмір відсотків від нормативної грошової оцінки землі ) = 4338,85грн. в рік / 366 (кількість днів у році) = 11,85 грн. за один день х 92 (кількість днів з 01.10.2016 по 31.12.2016) = 1090,20 грн. Згідно рішень Шполянської міської ради Черкаської області від 12.07.2016 за №12-10/VIІ «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на 2017 рік в м. Шпола», від 11.07.2017 за №3-11/VIІІ «Про встановлення податку на майно в частині плати за землю на території м. Шпола, та с. Кримки на 2018» та від 26.06.2018 №20-5 /VIІІ «Про встановлення орендної плати за землю на території Шполянської міської об`єдної територіальної громади на 2019 рік» розмір орендної плати встановлюється в договорі оренди землі у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за використовуються для розміщення об`єктів промисловості, транспорту та іншого призначення (виробниче використання) - 4%. Сума, яка підлягає стягненню, за користування земельною ділянкою за період за період з 01.01.2017 по 31.12.2017 має становити: 116950,15 грн. (нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 733 кв.м. на 2019 рік) х 1,00 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2018 рік) х 1,00 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2017 рік) х 4% (розмір відсотків від нормативної грошової оцінки землі ) = 4678,01грн. Сума, яка підлягає стягненню, за користування земельною ділянкою за період за період з 01.01.2018 по 31.12.2018 має становити: 116950,15 грн., (нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 733 кв.м., на 2019 рік) х 1,00 (значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2018 рік) х 4% (розмір відсотків від нормативної грошової оцінки землі ) = 4678,01грн. Сума, яка підлягає стягненню, за користування земельною ділянкою за період за період з 01.01.2019 по 31.09.2019 має становити: 116950,15 грн., (нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 733 кв.м., на 2019 рік) х 4% (розмір відсотків від нормативної грошової оцінки землі ) / 365 (кількість днів в році) х 273 ( кількість днів в період з 01.01.2019 по 30.09.2019) =3498,89 грн. Отже загальний розмір який підлягає стягненню становить 1090,20 грн. + 4678,01грн + 4678,01грн + 3498,89 грн. = 13945,11 грн. До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів. Згідно ст. 141 ЦПК України нео бхідно стягнути з відповідача на користь Смілянської місцевої прокуратури сплачений судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 1748,11 грн. 91,0% від 1921,00 грн. Заходи забезпечення позову судом не вживалися. На підставі викладеного,

Outcome: partial