Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

\~Позивачі звернулися до Соснівського районного суду м.Черкаси з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 39» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди про стягнення збитків, завданих залиттям квартири. В обґрунтування своїх позовних вимог посилися на те, що [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] . Вказували, що 22 травня 2021 року на стояку гарячого водопостачання в ванній кімнаті житлової квартири [ADDRESS] зірвало корінний кран (засувку) з резьбового з`єднання, в результаті чого в коридорах виникло короблення ДВП, пошкодження дерев`яних плінтусів та лінолеуму; в спальних кімнатах та залі короблення OSB, короблення ДВП, пошкодження пластикових та дерев`яних плинтусів та лінолеуму; в кухні - наявне короблення ДВП, пошкодження дерев`яних плинтусів та ленолеуму. В результаті даного випадку було також нанесено значну матеріальну шкоду власникам інших квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Також позивачі\~вказують,\~що після\~вказаної події\~звернулися до\~виконавчого комітету\~Черкаської міської\~ради із\~запитом про\~управителя та\~розмежування зон\~відповідальності з\~технічного обслуговування\~внутрішньо-квартирних\~систем холодного\~та гарячого\~водопостачання,\~листом відповіддю\~на вказаний\~запит ВК\~ЧМР було\~направлено лист\~та договір\~№824\~про надання\~послуги з\~управління багатоквартирним\~будинком [ADDRESS] ,\~відповідно до\~змісту якого\~надавачем послуг\~з управлінням\~багатоквартирним будинком\~ [ADDRESS] є ТОВ «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 39». Відповідно до\~акту від\~25.05.2021\~року,\~затвердженого заступником\~директора ТОВ\~«Управлінська компанія\~«Нова якість\~дільниця 39»\~причиною затоплення\~житлової квартири\~ [ADDRESS] \~являється зірваний\~корінний вентиль\~гарячого водопостачання,\~в результате\~його значного\~заіржавіння (що\~є частиною\~внутрішньобудинкової системи\~водопостачання),\~а тому\~вказували,\~що відповідальність\~за несправність\~даної системи повинен нести управитель відповідно до п.3 договору №824 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком. Позивач зазначає, що внаслідок затоплення відбулось пошкодження ремонту у кухні, коридорі та житлових кімнатах вказаної вище квартири. Зазначає, що згідно висновку №31/21/буд від 10.06.2021 року розмір нанесених збитків складає 47\~350, 80 грн., які підлягають стягненню відповідно до часток позивачів у праві власності на вказану квартиру. Позивачі у своїй позовній заяві вказують, що залиття вказаної квартири відбулось з вини управителя - Товариства з обмеженою відповідальністю «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 39», тому просить суд позовні вимоги задовольнити та стягнути з відповідача матеріальні збитки 47\~350, 80 грн., моральну шкоду 30\~000 грн. та понесені судові витрати судовий збір та витрати на оплату висновку експерта. Позивачка [PERSON] , яка також діє як представник [PERSON] та її представник за довіреністю -\~ [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, просили позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Вказували, що матеріальні збитки підлягають стягненню відповідно до часток позивачів у праві власності на вказану квартиру, а саме на користь [PERSON] 35513,10 грн. як власниці ѕ квартири, на користь [PERSON] 11\~837,70 грн. як власника ј квартири. Також в обґрунтування розміру моральної шкоди вказували, що позивач має хронічне захворювання, яке посилюється внаслідок залиття квартири та насіданням плісняви та грибка на стіни та лінолеум. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у передбачений ухвалою суду термін відзив на позов не подав. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України,\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:\~1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання\~; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;\~ 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Дослідивши письмові докази, суд вважає позовні вимоги є такими, що підлягають до часткового задоволення. \~ Судом встановлено, що позивачам [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належить житлова квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 30.12.1998 року, договору купівлі-продажу частки квартири №1446 від 09.11.2012р., посвідченого приватним нотаріусом Даниловою О.В. та договором дарування частини квартири №1-3334 від 12.09.2000р. Частка у праві власності позивача [PERSON] складає ѕ, а [PERSON] ј . Відповідно до акту від 25.05.2021 року, затвердженого заступником директора ТОВ «Управлінська компанія «Нова якість дільниця 39», складеного на підставі звернення власниці вищезазначеної квартири про залив, була обстежена внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення. За висновком комісії: причиною заливу квартири [ADDRESS] являється зірваний корінний вентиль гарячого водопостачання. \~Відповідно до відповіді на звернення [PERSON] виконавчий комітет Черкаської міської ради надав відповідь №6422-2 від 11.06.2021р., згідно якої повідомлено \~щодо розмежування зон відповідальності з технічного обслуговування внутрішньобудинкових та внутрішньоквартирних систем водопостачання відповідно до Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та ЖКГ України від 15.08.2018 №219 точкою приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового приміщення- перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої стіни будинку до точки приєднання житлового приміщення. Надавачем послуг з управління багатоквартирним будинком по [ADDRESS] є ТОВ «Управлінська компанія «Нова якість» Дільниця 39» відповідно до Договору №824 від 20.05.2019 р. про надання послуг з управління багатокварним будинком [ADDRESS] . Відповідно до п.3 вказаного Договору №824 від 20.05.2019 р. про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, послуга з управління включає: утримання спільного майна, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем); поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до п.8 Договору, управитель зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і цього договору; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням співвласниками послуги з управління, що виникли з його вини; інформувати співвласників багатоквартирного будинку про необхідність капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до п. 4 \~Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води обслуговування внутрішньобудинковиз систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинкудо точки приєднання житлового приміщення протягом усього періоди їх експлуатації. Крім того, відповідно до п.19 Договору №824 від 20.05.2019 р. про надання послуг з управління багатоквартирним будинком управитель несе відповідальність за: невиконання та /або неналежне виконання умов цього договору; за шкоду заподіяну спільному майну, правам та законним інтересам співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконанняуправителем своїх обов`язків. Згідно висновку експерта №58/21/Буд за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи про причини залиття квартири та вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , виготовленого на замовлення позивача судовим експертом В.Гнатком, дата оцінки 21.10.2020 року, дата складання звіту 22.10.2021 року), встановлено, що вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , розрахована з використанням розрахукового методу шляхом складання кошторисної документації 47\~350,80 грн. (сорок сім тисяч триста пятдесят грн.) 80 копійок Відповідно до рахунку № 23 вартість складеної оцінки становить 1000,00 грн. (тисяча гривень). Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших. Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Частина 5 статті 81 ЦПК України зазначає, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зазначена стаття регламентує загальні підстави для відшкодування шкоди у рамках позадоговірних зобов`язань. Для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умова відповідальності, а саме: протиправної поведінки заподіювача шкоди; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча в одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням та безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 квітня 2018 року № 61-4600св18. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Оскільки відповідач мав довести відсутність вини у завданні шкоди позивачів, проте цього обов`язку не виконав, своєї вини у залитті квартири позивачів належними та допустимими доказами не спростував та не надав інших доказів відсутності його вини, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Оскільки відповідно до норм діючого законодавства\~управитель,\~в даному\~випадку ним\~є Товариства\~з обмеженою\~відповідальністю «Управлінська\~компанія «Нова\~якість» Дільниця\~39»\~то і\~несе відповідальність\~за його\~експлуатацію згідно\~з законом.\~Таким чином,\~суд вважає,\~що бездіяльність\~відповідача як\~управителя будинку,\~а саме\~невжиття належних\~і достатніх\~заходів для\~організації поточного\~ремонту внутрішньобудинкових\~систем будинку,\~що призвело\~до \~зриву\~корінного вентилю\~гарячого водопостачання,\~в результате\~його значного\~заіржавіння внаслідок\~чого відбулось\~залиття квартири,\~власником якої\~є позивач,\~а тому\~ТОВ «Управлінська\~компанія «Нова\~якість» Дільниця\~39»\~є винним\~та такі\~дії знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з шкодою, що була спричинена позивачу. Оскільки відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Що у даному випадку є недопущення запуску системи центрального опалення, оскільки відповідача було повідомлено про аварійний стан труби (стояка) центрального опалення у квартирі позивача, на що підприємство повинно було відреагувати належним чином та до усунення вказаних обставин не запускати систему центрального теплопостачання, оскільки саме внаслідок цього відбувся прорив труби (стояки) що призвело до затоплення квартири позивача та пошкодження належного їй майна. З огляду на наведене, суд вважає доведеною вартість відновлювального ремонту, проведення якого необхідне для усунення встановлених пошкоджень, внаслідок залиття вказаної вище квартири у розмірі 47\~350,80 гривень, які підлягають до стягнення на користь позивачів відповідно до їх часток у праві власності: на користь [PERSON] - 35513,10 грн. як власниці ѕ частки квартири, на користь [PERSON] 11\~837,70 грн., як власнику ј частки квартири. Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем у повному обсязі доведено розмір заподіяної їй майнової шкоди внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири, а обов`язок по відшкодуванню спричиненої позивачці шкоди має бути покладений на відповідача. Що стосується позовних вимог в частині відшкодування спричиненої моральної шкоди, то відповідно до ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, а саме: душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, стан майна після залиття, необхідність докладання додаткових зусиль та витрачання часу на поновлення порушеного права, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності, а визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із заподіяною шкодою. Враховуючи, що в ході судового розгляду було доведено протиправність діяння відповідача, яке виразилось у спричиненні матеріальної шкоди позивачу та відмові добровільно відшкодувати дану шкоду, враховуючи, що позивач був вимушений докладати додаткових зусиль щодо відновлення свого порушеного права, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності суд прийшов до висновку, що з відповідача слід стягнути на користь позивача\~ [PERSON] завдану\~моральну шкоду\~у розмірі\~10\~000\~(десять\~тисяч гривень)\~00\~копійок,\~а відтак\~дана позовна\~вимога підлягає\~частковому задоволенню. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача витрат на залучення оцінювача, то вона підлягає до задоволення виходячи з наступного. Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. А тому з відповідача слід стягнути на користь позивача [PERSON] витрати за проведення оцінки матеріальних збитків у розмірі 1 000 (одна тисяча) гривень. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог, з відповідача необхідно стягнути судовий збір на користь позивачів у наступному розмірі: на користь [PERSON] 908, 00 грн., на користь [PERSON] , 1208, 00 грн. витрат пов`язаних із сплатою судового збору. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог.\~ На підставі наведеного та

Outcome: partial