Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - орган опіки та піклування Києво - Святошинської районної державної адміністрації Київської області, про усунення перешкод в спілкуванні та визначення способу та участі у вихованні онуки. Свої вимоги мотивує тим, що відповідач по справі - колишня дружина її сина [PERSON] Подружжя перебувало у шлюбі з 25 лютого 2016 року. Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2018 року шлюб між ними розірвано. [INFO] року під час перебування у шлюбних відносинах у сина народилась [PERSON] , яка залишилась проживати разом із мамою. Протягом року відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з онукою, з 09 червня 2017 року не дозволяє бачитись з нею, у зв`язку з чим не має можливості займатися її вихованням, спілкуванням та утриманням. Усі намагання мирним шляхом врегулювати спір не надали позитивного результату. Враховуючи те, що позивач має право на виховання онуки, у неї створені всі умови для відпочинку та проживання дитини, матеріальний стан, стан здоров`я та досвід у спілкуванні з дітьми дозволяє повноцінно займатися вихованням онуки, а тому просить суд зобов`язати відповідача [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні з онукою - [PERSON] , [INFO] , та визначити такі способи її участі у вихованні онуки: систематичні побачення щотижня в суботу з 09-00 до 18 -00 години, спільний відпочинок у літній період щомісячно 7 (сім) днів безперервно. Ухвалою судді Підволочиського районного суду від 28 лютого 2019 року у справі відкрито провадження. В судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує, при ухваленні рішення просить врахувати висновок комісії з питань прав дитини при Києво-Святошинській районній державній адміністрації Київської області від 03 травня 2019 року, який погоджений з відповідачем. Справу просить розглянути у її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій зазначила, що 23 квітня 2019 року на комісії органу опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області між нею та [PERSON] спільно узгоджено графік відвідування та участь у спілкуванні та вихованні малолітньої [PERSON] , [INFO] , з бабусею [PERSON] Умови виконання графіку влаштовують обидві сторони. Справу просить розглянути без її участі. Крім того просить взяти до уваги, що рішенням суду у справі № 362/1020/18 провадження № 2 др/362/1048 відновлено її дошлюбне прізвище « [PERSON] » з прізвища « [PERSON] ». Представник третьої особи органу опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області в судове засідання не з`явився, однак, подали до суду заяву, в якій просять розгляд справи проводити у їх відсутності. Надали суду висновок про встановлення способу участі гр. [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , та спілкуванні з нею. У відповідності до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, в зв`язку з визнанням відповідачем позову суд вважає за можливе прийняти рішення у підготовчому провадженні на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст. 223, 247 ЦПК України. Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив такі факти: Судом встановлено, що позивач є бабусею [PERSON] , [INFO] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 06 вересня 2016 року, виданим Святошинським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2018 року шлюб між подружжям розірвано. Згідно пояснень відповідача після розірвання шлюбу їй відновлено дошлюбне прізвище « [PERSON] » з прізвища « [PERSON] ». З 09 червня 2017 року відповідач чинить позивачу перешкоди у спілкуванні з онукою, не дозволяє бачитись з дитиною, займатися її вихованням. Відповідно до ч.8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї . Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.3 Конвенції ООН про права дитини, яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Одним із завдань Сімейного кодексу України є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст.1). Відповідно до Конвенції ООН про права дитини діти мають право на належне спілкування та допомогу. Дані гарантії закріплені і в інших нормативних документах щодо охорони дитинства. Відповідно до ст.1 Закону України "Про охорону дитинства" контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. У відповідності до ч.3 ст.291 ЦК України фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право дитини включає, крім виховання батьками, право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, іншими родичами. Відповідно до вимог ст.257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно ст.263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.159 Сімейного кодексу України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. У судовому засіданні встановлено та доведено, що відповідачем чиняться перешкоди у спілкуванні бабусі з онукою. Між сторонами існує спір щодо участі позивача у спілкуванні та вихованні дитини. Позивач зверталася із заявою до органу опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про усунення перешкод зі сторони відповідача щодо побачень та спілкування з онукою [PERSON] Відповідно до висновку Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 03 травня 2019 року № 07-21/1407 питання щодо визначення способу участі баби - гр. [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , та спілкуванні з нею розглянуто на засіданні комісії з питань захисту прав дитини при Києво-Святошинській районній державній адміністрації Київської області 23.04.2019 року у присутності матері - гр. [PERSON] , та баби - гр. [PERSON] . Як було встановлено гр. [PERSON] є матір`ю малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Перешкоди у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , з бабою - гр. [PERSON] , зі слів матері, не чинить, але з умовою, щоб [PERSON] дотримувала режиму дня дитини. Малолітня дитина [PERSON] , [INFO] , проживає разом з матір`ю - гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] .Баба малолітньої дитини - гр. [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . Разом з бабою проживає дід - гр. [PERSON] та син - гр. [PERSON] . Баба - гр. [PERSON] станом на липень 2018 року працює в УкрНДІПВТ ім. Л. Погорілого на посаді економіста 1 категорії та має постійний дохід. Зарекомендувала себе як цілеспрямована, урівноважена, доброзичлива та комунікабельна, що підтверджується довідкою та характеристикою. Враховуючи той факт, що баба - гр. [PERSON] характеризується з позитивної сторони, не шкодить життю, здоров`ю та загальному розвитку дитини, беручи до уваги факт, що батько дитини проживає окремо від дитини, вона цілком має право повноцінно брати участь у житті малолітньої онуки, допомагати у вихованні та піклуванні із онукою, що буде доцільним та на користь дитині.

Outcome: partial