Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому, з врахуванням уточнених вимог від 17.06.2020р., просить стягнути з ФОП [PERSON] неустойку за кожен день прострочки договору від 11.08.2018р., починаючи з 11.09.2018р. по 20.01.2020р., що становить 496 днів у розмірі 446400 грн., та сплачену нею суму у виді авансу за договором у розмірі 30000 грн., також суму завданої їй моральної шкоди в розмірі 2000 грн. Свої вимоги мотивує тим, що відповідач не виконав умови укладеного між сторонами договору, а саме відповідні роботи щодо облаштування кухні та вбудованої кухонної техніки, чим порушив вимоги Закону України «Про захист прав споживачів», а тому просить задовольнити позов. В судове засідання позивач не з`явилася, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності з підтвердженням заявлених вимог. При цьому, в ході судового розгляду, будучи раніше присутньою в судовому засіданні, вона підтвердила заявлені позовні вимоги до відповідача та фактичні обставини, викладені нею в позовній заяві. Крім того, вказала, що вона неодноразово зверталася до відповідача в телефонному режимі та за допомогою переписки з ним в соціальній мережі щодо необхідності поставки вказаних меблів та техніки протягом місяця за їхньою домовленістю, на що він відповідав лише обіцянками без фактичного виконання робіт за укладеним договором. Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих причин, будучи належним чином повідомлений про місце і дату розгляду справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з такого. Так, як вбачається з накладної, виданої ФОП [PERSON] на ім`я [PERSON] , в ній зазначені: кухня модулі, сушка, ножки хром., столешниця, аксесуари, мойка, витяжка, варочна, духовка, кран, на загальну суму 38508 грн., аванс - 20000 грн., остаток - 18508 грн., також ще зазначений аванс - 10000 грн. від 11.08.2018р.; також в накладній зазначено, що прийняв [PERSON] та підпис та печатка ФОП [PERSON] . Крім того, до накладної прикладена роздруківка з комп`ютерного файлу з проектом кухонних меблів з вбудованою кухонною технікою з зазначенням « Елена градоначальницкая », також від руки зазначені розмір та вартість, найменування кухонних меблів та вбудованої техніки. За ухвалою суду від 04.05.2020р. за клопотанням позивача постановлено викликати для допиту в якості свідка [PERSON] . З направленої на адресу суду письмової заяви [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON]) від 12.05.2020р. вбачається, що вона не може прибути в судове засідання у даній справі в зв`язку з народженням дитини. Також зазначено, що вона підтверджує, що була присутня при укладанні між даними сторонами спору договору щодо облаштування кухні та вбудованої техніки та невиконання умов договору з боку відповідача. Згідно відповіді ГУ ДПС в Одеській області від 26.05.2020р. за вих№10892/9/15-32-53-12-08, направленої на виконання ухвали суду від 04.05.2020. щодо надання інформації, зазначено, що відповідно до даних в інформаційних мережах ДПС, ФОП [PERSON] перебуває на обліку в Біляївській ДПІ Чорноморського управління ГУ ДПС в Одеській області, реєстрація платника здійснена 20.07.2016р. На виконання ухвали суду від 17.06.2020р. про витребування доказів, направлені копії матеріалів Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, які внесені до ЖЕО №1179 від 20.02.2020р. та зібрані за результатом розгляду звернення [PERSON] щодо неправомірних дій з приводу невиконання [PERSON] своїх домовленостей. Так, в даних матеріалах за висновком від 13.02.2020р. оперуповноваженого СКП Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, зазначено про надходження заяви [PERSON] про вжиття заходів до [PERSON] , який 11.08.2018р. взяв грошові кошти у розмірі 30000 грн. та зобов`язався виконати дистриб`юторські послуги стосовно замовлення, налаштування кухонних меблів та кухонної техніки. Проте, станом на 20.01.2020р. обов`язки з боку [PERSON] виконані не були. Як зазначено у висновку, на даний час за результатами розгляду звернення зацікавленим особам рекомендовано вирішити дане питання через судові інстанції, так як це є цивільно-правовими відносинами, які розглядаються відповідно до норм Цивільного кодексу України та не вбачаються ознаки кримінального правопорушення. За ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), виконавцем є суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги; споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника; договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами (далі - розрахунковий документ). Згідно ст. 1-1 Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Відповідно до п. 5 ч.1, ч. 2 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Споживачі також мають інші права, встановлені законодавством про захист прав споживачів. За абзацом 1 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Згідно ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. У законодавстві про захист прав споживачів не передбачено, в який спосіб має визначатись розмір завданих збитків. Відповідно до п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.04.1996р. «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» при визначенні розміру збитків, заподіяних неповерненням (втратою, пошкодженням) майна, суди мають виходити з його роздрібної ціни у торговельних організаціях даної місцевості (з урахуванням зносу), або з оцінки, зробленої самим споживачем чи погодженої сторонами при укладенні договору. Пленум Верховного Суду України в п. 2 постанови Пленуму від 31.03.1995р. № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (із змінами, внесеними згідно з постановами Пленуму від 25.05.2001р. № 5, від 27.02.2009р. № 1) надав роз`яснення, що спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, коли право на відшкодування моральної шкоди безпосередньо передбачене нормами Конституції або випливає з її положень, або закріплене законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди. У ст. 1 Закону України «Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції» №3390-VI від 19.05.2011р. поняття шкоди визначено як завдані внаслідок дефекту в продукції каліцтво, інше ушкодження здоров`я або смерть особи, пошкодження або знищення будь-якого об`єкта права власності, за винятком самої продукції, що має дефект. Відповідно до ст. 711 ЦК шкода, завдана майну покупця, та шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю у зв`язку з придбанням товару, що має недоліки, відшкодовується відповідно до положень гл. 82 цього Кодексу. Підстави відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товарів, робіт (послуг), передбачені § 3 гл. 82 ЦК. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що у спорах про захист прав споживачів чинне цивільне законодавство передбачає відшкодування моральної шкоди у тих випадках, якщо шкода завдана майну споживача або завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] до ФОП [PERSON] підлягають задоволенню частково, а саме підлягає задоволенню вимога щодо стягнення з відповідача на її користь сума матеріальних збитків у розмірі 30000 грн., сплачених позивачем на виконання умов договору про надання послуги щодо придбання кухонних меблів та вбудованої кухонної техніки, оскільки підтверджується наявною в матеріалах справи оригіналом квитанції та іншими вищезазначеними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Щодо вимоги позивача про стягнення з ФОП [PERSON] на її користь неустойки за кожен день прострочення договору від 11.08.2018р., починаючи з 11.09.2018р. по 20.01.2020р., що становить 496 днів у розмірі 446400 грн. у відповідності до вимоги ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», суд вважає за необхідне відмовити в її задоволенні за відсутністю правових підстав, виходячи з такого. Так, позовні вимоги [PERSON] заявлені про відшкодування завданих збитків, які полягали в поверненні сплаченої на виконання роботи (надання послуги) грошової суми як авансу, у відповідності до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», а стягнення пені, про яку просить позивач, передбачено за ч. 5 ст. 10 даного Закону у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором. Суд вважає, що такий правовий наслідок, як стягнення пені, передбачено вказаним Законом у разі, коли виконавець - відповідач у справі, не може виконати (прострочує виконання) з надання послуги щодо придбання кухонних меблів та вбудованої кухонної техніки, а позивач при цьому не просить стягнути з відповідача сплачені за цим договором грошові кошти. Суд також відмовляє позивачу у стягненні з відповідача моральної шкоди у розмірі 2000 грн. за недоведеністю, оскільки вважає, що у спорах про захист прав споживачів чинне цивільне законодавство передбачає відшкодування моральної шкоди у тих випадках, якщо шкода завдана майну споживача або завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, чого в судовому засіданні встановлено не було.

Outcome: partial