Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-23 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою про продовження строку прийняття спадщини та визнання права власності за законом на 15/100 часток житлового будинку. Продовження строку для прийняття спадщини необхідно позивачу для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини після померлого [INFO] батька - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть померлого (а.с. 6). У позовній заяві зазначено, що згідно зі свідоцтвом про право на спадщину від 22 грудня 1950 року виданого [PERSON] , нотаріусом Житомирської Державної нотаріальної контори, єдиними спадкоємцями після померлої [INFO] матері позивача [PERSON] стали її чоловік [PERSON] та їх діти [PERSON] , [PERSON] і позивач [PERSON] , що проживали в [ADDRESS] . [INFO] батько позивача [PERSON] помер, після смерті якого відкрилася спадщина на його частку 15/100 , однак ніхто зі спадкоємців спадщину не прийняв і права власності на свою частку у спадковому майні після його смерті і по теперішній час не отримав. З часу смерті батька [PERSON] минуло 65 років. У 2002 році помер рідний брат позивача [PERSON] , а 2007 році померла сестра [PERSON] , які як і він були єдиними спадкоємцями першої черги після смерті батька позивача, про що нотаріусом було засвідчено в Постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Щодо спадкоємців другої черги, дітей померлого брата та сестри: брат, [PERSON] був громадянином Росії, прожив в м. Петропавловськ-Камчатський Камчатської області, був неодружений та не мав власних дітей, помер [INFO] . У сестри позивача [PERSON] є дочка [PERSON] , яка проживає в [ADDRESS] , і ніяких претензій відносно спадщини діда не заявляє. В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі (а.с. 31). Відповідач представник Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилась, надала до суду клопотання в якому зазначила, що Житомирська міська рада позов не визнає та просила розглянути справу у її відсутність (а.с. 33). Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі (а.с. 30). Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне. За статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судовий порядок продовження даного строку застосовується у випадках, коли інші спадкоємці, які прийняли спадщину, або хоча б один із них, заперечують проти вступу у спадщину особи, що пропустила вказаний строк, якщо спадщина перейшла до територіальної громади і немає інших спадкоємців або усі спадкоємці, крім позивача, відмовилися від спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості одержання своєї частки спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, також і після спливу значного строку. Підставами для прийняття судом рішення про визначення спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними. Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщини в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд встановив, що позивачу було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для продовження строків на прийняття спадщини, в зв.язку з пропуском строку на прийняття спадщини, вивчивши докази по справі, вважає виходячи з наведених доказів, зважаючи на поважність причини пропуску строків на прийняття спадщини та

Outcome: partial