Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-09 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 24.215,00 грн., моральну шкоду у розмірі 3000,00 грн. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. 27.04.2017 року сталося залиття квартири позивача з квартири [ADDRESS], власником якої є відповідач [PERSON], про що було складені відповідний акт ОСББ «Сирецький Бояр». Висновком експертно-технічного дослідження було встановлено розмірі завданої позивачу матеріальної шкоди у розмірі 21740,00 грн. За проведення експертизи позивачем було сплачено 2475,00 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає. Також позивачем зазначено, що крім матеріальної шкоди їй була завдана моральна шкода, оскільки внаслідок залиття її квартири, вона зазнала значного стресу, було порушено її звичний спосіб життя та нормальні життєві устої, та протягом значного часу не може провести відновлювальний ремонт і вимушена мешкати у пошкодженій залиттям квартирі, що у свою чергу призводить до сильних емоційних переживань. У зв'язку з чим, позивач звернулася до суду. В судовому засіданні, судом на обговорення було поставлено питання щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін. За згодою сторін у справі, суд ухвалив подальший розгляд справи проводити в спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач [PERSON] у своєму відзиві на позовну заяву зазначила, що не визнає позов в повному обсязі та вважає позовні вимоги необґрунтованими. Пояснила, що відсутність її вини полягає у тому, що вона не мала можливості забезпечити належний контроль за трійником, своєчасно встановити пошкодження трійника і своєчасно усунуту порушення, так як діяла непереборна сила - відсутність доступу до трійника по вині дій будівельної компанії ТОВ «БМК Тріада», яка встановила пошкоджений трійник, неякісний монтаж трійників внутрішньої системи опалення, зануривши його у стяжку підлоги. Докази, які надані позивачем є неналежними, та не доведено вини [PERSON] У своїй відповіді на відзив [PERSON] зазначила, що доводи відповідача є необґрунтованими та такі, що не відповідають дійсності та відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що шкоду заподіяно позивачу не з вини останньої. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно індексний номер: [NUMBER] від 12.11.2015 року, виданим державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Шияном О.В. 27.04.2017 р. відбулося залиття вищевказаної квартири позивача, власником квартири [ADDRESS], власником якої є відповідач [PERSON], що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №94009257 від 08.08.2017 р. Відповідно до Акту №1 про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 27.04.2017 р., який було складено комісією у складі керуючого ОСББ «Сирецький Бояр» Букрєєва О.Ю. (голова комісії) та червоно слюсаря-сантехніка ОСББ «Сирецький Бояр» Ніконова Д.І., причиною залиття квартири [ADDRESS], є порив горизонтальної частини опалення квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище. Слід зазначити, що ділянка трубопроводу на якій сталося протікання, не належить до загальних внутрішньо будинкових мереж опалення - ця ділянка належить до внутрішньо квартирної системи опалення та належить власникам [ADDRESS]. В результаті обстеження кв. [ADDRESS] виявлено вздуття ламінованого покриття підлоги в стяжці якої й знаходиться дефектна ділянка трубопровідного опалення та мокрі плями в районі радіатора опалення. Ймовірно причиною пориву горизонтальної частини опалення у кв. [ADDRESS] недбале ставлення власника квартири до системи опалення, оскільки саме власник квартири зобов'язаний контролювати та слідкувати за технічним станом свого майна, зокрема, внутрішньо квартирної мережі опалення. Згідно висновку Експертного будівельно-технічного дослідження №ED-1704-1-752.17 від 19.09.2017 р. проведено на замовлення [PERSON], встановлено розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття [ADDRESS], визначений, як вартість відновлювального ремонту, з урахуванням фізичного зносу, становить 21740,00 грн. Вартість проведеної експертизи складає 2475,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №Р24А233494471А59366 від 26.05.2017 р. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] яка належить позивачу на право власності, відбулося з квартири [ADDRESS] яка на право власності належить відповідачу, що підтверджується відповідним актом ОСББ «Сирецький Бояр». Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ст. 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Статтею 177 ЖК Української РСР Громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи зазначене, суд вважає, що вимога позивача про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 24215,00 грн. підлягає задоволенню. Позивач посилається на те, що їй було завдано моральну шкоду у зв'язку з залиттям її квартири, вона зазнала значного стресу, було порушено її звичний спосіб життя та нормальні життєві устої, та протягом значного часу не може провести відновлювальний ремонт і вимушена мешкати у пошкодженій залиттям квартирі, що у свою чергу призводить до сильних емоційних переживань. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Також в Постанові Пленуму Верховного Суду України, від 31.03.1995, № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Проте на підтвердження завдання позивачу моральної шкоди, останньою не було надано жодного доказу, а тому вимога про її відшкодування задоволенню не підлягає. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем до суду надано належні та допустимі докази вважити, що залиття її квартири здійснюється з квартири відповідача, в той час, як відповідачем на доведення обставин в своїх запереченнях, не надано жодного належного доказу. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири підлягає частковому задоволенню. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial