Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-12 00:00:00

Зміст позовних вимог. У липні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до філії «Менський сир» Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати. Позовна заява мотивована тим, що з 07 травня 2015 року до 16 липня 2020 року позивач працювала у філії «Менський сир» Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» в цеху виробництва твердих сирів - сироваром 4 розряду. На день звільнення відповідач заборгував їй заробітну плату. З вимогою про виплату їй заборгованої заробітної плати вона неодноразово зверталася до відповідача, однак останній відмовляється її виплачувати. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 13 липня 2020 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального провадження з повідомлення сторін, судове засідання призначено до підготовчого засідання на 24 липня 2020 року, ухвалою від 24 липня 2020 року за клопотанням позивача в підготовчому судовому засіданні витребувано у відповідача докази, а саме довідку про нараховану та невиплачену позивачу заробітну плату. 24 вересня 2020 року позивачем надано суду заяву про уточнення позовних вимог. Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 08 жовтня 2020 року за у даній справі залучено у якості співвідповідача по справі Приватне підприємство «Консалтингову фірму «Прометей» та повторно витребувано у відповідачів докази у вигляді довідки про нараховану та невиплачену позивачу заробітну плату. ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує, наполягає на їх задоволенні. Представники відповідачів будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи з їх обов`язковою участю або за його відсутності, відзиву на позовну заяву суду не надали. Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 13 листопада 2020 року постановлено провести заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 07 травня 2015 року перебувала у трудових відносинах з філією «Менський сир» Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» та працювала на посаді в цеху виробництва твердих серів - сироваром 4 розряду. 16 червня 2020 року [PERSON] була звільнена з роботи на підставі п. 1 ст. 36 КЗпП за угодою сторін, що підтверджується записами в трудовій книжці позивача (а.с. 6-7). Згідно повідомлення директора філії «Менський сир» ППКФ «Прометей» вбачається, що філія «Менський сир» є лише відокремленим підрозділом юридичної особи - Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей». Директор філії діє на підставі Доручення. (а.с. 27). Згідно з довідкою форми ОК-5 від 23 вересня 2020 року, виданої Головним управлінням Пенсійного фонду України в Чернігівській області, [PERSON] у березні 2020 року філією «Менський сир» було нараховано заробітну плату у розмірі 6288,32 грн., у квітні 2020 року - 6689,59 грн., у травні 2020 року - 5977,37 грн., у червні 2020 року - 3686,10 грн., страхові внески за вказаний період не сплачувались (а.с. 42-45). V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до статті 94 КЗпП України, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується. Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України "Про оплату праці" та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ч.1 та ч.5 ст. 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт. Оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці. Згідно із частиною 1 статті 115 КЗпП України та статтею 24 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до частини 1 статті 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Відповідно до статті 116 КЗпП при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Аналіз зазначених норм свідчить про те, що всі суми (заробітна плата, вихідна допомога, компенсація за невикористану відпустку, оплата за час тимчасової непрацездатності тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день звільнення цього працівника. Закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. Відповідно до частини 2 статті 233 КЗпП України в разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Відповідно до положень частини 1 статі 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляду і вирішення цивільних прав з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом. Згідно із ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За правилами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Вирішуючи спір щодо розміру належних позивачу, як звільненому працівникові сум, суд враховує докази про нараховану та невиплачену відповідачем заробітну плату позивачу. Дослідивши матеріали справи, зокрема довідку форми ОК-5, судом встановлено, що загальний розмір нарахованої, але не виплаченої заробітної плати ПП «Консалтингова фірма «Прометей» перед позивачем за період з 01 березня 2020 року по 16 червня 2020 року (по день звільнення) складає 22641,38 грн., який визначений без утримання податків і зборів. Враховуючи викладене, ту обставину, що на час розгляду справи відповідачем, як роботодавцем, повного розрахунку по заробітній платі з позивачем не проведено, докази на підтвердження спростування доводів позивача відповідач суду не надав, суд дійшов висновку, про задоволення позовних вимог [PERSON] в частині стягнення з Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» на користь [PERSON] 22641,38 грн заробітної плати, яка визначена без утримання податків і зборів. Разом з тим, суд не вбачає підстав до задоволення позовних вимог до Філії «Менський сир» Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» оскільки, як було встановлено в судовому засіданні вона не є окремою юридичною особою, а являється структурним підрозділом іншого відповідача по справі - Приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей». На виконання вимог п. 2 ч. 1 та ч. 2 430 ЦПК України, суд вважає необхідним допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення заробітної плати за один місяць в розмірі 6288,32 грн. Вирішуючи спір щодо стягнення компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в цій частині, виходячи з наступного. Положеннями статті 34 Закону України «Про оплату праці» регламентовано, що компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством. Відповідно до статті 1 ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші (стаття 2 ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»). Відповідно до положень статті 3 ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться). Пунктом 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. N 159, визначено, що компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі компенсація) проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року. Зі змісті пункту 3 даного Порядку вбачається, що одним з грошових доходів разом із сумою індексації, який одержують громадяни в гривнях на території України і не має разового характеру, який підлягає компенсації є заробітна плата (грошове забезпечення). Відповідно до пункту 4 даного Порядку сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100. Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом. Таким чином, обчислення компенсації втрати частини доходів за формулою, яка містяться в Порядку № 159, здійснюється на основі так званої «чистої» заробітної плати, яка вже не включає в себе сум, що підлягали відрахуванню на сплату податків і обов`язкових платежів. З довідки форми ОК-5 від 24 липня 2020 року, виданої Головним управлінням Пенсійного фонду України в Чернігівській області, вбачається, що [PERSON] відповідачем у березні 2020 року було нараховано заробітну плату у розмірі 6288,32 грн., у квітні 2020 року - 6689,59 грн., у травні 2020 року - 5977,370 грн., у червні 2020 року - 3686,10 грн. Отже, за виключенням відрахувань на сплату податків (1,5% військового збору та 18% прибуткового податку) заробітна плата позивача, яка підлягає до виплати («чиста» заробітна плата) становить: у березні 2020 року - 5062,07 грн, у квітні 2020 року - 5385,12 грн, у травні 2020 року -4811,78 грн., у червні 2020 року - 2967,31 грн. Розмір заборгованої «чистої» заробітної плати за період з березня 2020 року по червень 2020 року становить 18226,28 грн. Величина приросту індексу споживчих цін, на яку має здійснюватися компенсація розраховуються наступним чином: індекс інфляції у відповідному місяці «- 100». Так, величина приросту споживчих цін при виплаті доходу в березні 2020 року склала - 0.8 (100.8-100); в квітні 2020 року - 0.8 (100.8-100); в травні 2020 року - 0.3 (100.3-100); в червні 2020 року - 0.2 (100.2-100); в липні 2020 року не розраховується так як індекс інфляції менше 100 (99.4); в серпні 2020 року аналогічно - індекс інфляції 99.8; у вересні 2020 року - 0.5 (100.5-100), у жовтні - 1 (101-100), (відомості взяті з офіційного інтернет джерела). Таким чином, сума компенсації втрати частини грошових доходів в зв`язку з порушенням її виплати за період з квітня 2020 року по жовтень 2020 року складає: у квітні 2020 року за березень 2020 року - 40,50 гривень (5062,07 грн х 0.8:100); у травні 2020 року за березень 2020 року - 15,19 гривень (5062,07 грн х 0.3:100); у червні 2020 року за березень 2020 року - 10,12 гривень (5062,07 грн х 0.2:100); у липні 2020 року за березень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у серпні 2020 року за березень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у вересні 2020 року за березень 2020 року - 25,31 гривень (5062,07 грн х 0.5:100); у жовтні 2020 року за березень 2020 року - 50,62 гривень (5062,07 грн х 1:100); у травні 2020 року за квітень 2020 року - 16,15 гривень (5385,12 грн х 0.3:100); у червні 2020 року за квітень 2020 року - 10,77 гривень (5385,12 грн х 0.2:100); у липні 2020 року за квітень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у серпні 2020 року за квітень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у вересні 2020 року за квітень 2020 року - 26,92 гривень (5385,12 грн х 0.5:100); у жовтні 2020 року за квітень 2020 року - 53,85 гривень (5385,12 грн х 1:100); у червні 2020 року за травень 2020 року - 9,62 гривень (4811,78 грн х 0.2:100); у липні 2020 року за травень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у серпні 2020 року за травень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у вересні 2020 року за травень 2020 року - 24,06 гривень (4811,78 грн х 0.5:100); у жовтні 2020 року за травень 2020 року - 48,12 гривень (4811,78 грн х 1:100); у липні 2020 року за червень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у серпні 2020 року за червень 2020 року - не розраховується, оскільки індекс інфляції менше 100; у вересні 2020 року за червень 2020 року - 14,84 гривень (2967,31 грн х 0.5:100); у жовтні 2020 року за червень 2020 року - 29,67 гривень (2967,31 грн х 1:100); Сукупний розмір компенсації втрати частини грошових доходів в зв`язку з порушенням її виплати за вказаний період становить 375,74 гривень. Враховуючи те, що на час розгляду справи відповідачем повного розрахунку з позивачем не проведено, відзиву на позовну заяву та докази на підтвердження спростування доводів позивача не надано, суд дійшов висновку про стягнення з приватного підприємства «Консалтингова фірма «Прометей» на користь [PERSON] 375,74 гривень компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати. Враховуючи положення ч.2 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягнення судовий збір в розмірі 840, 80 грн. Кеpуючись статтями 47, 94, 97, 115, 116, 117, 233 КЗпП України, статтями 15, 34 Закону України «Про оплату праці», статтями 1, 2, 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» пунктами 2, 3, 4 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 р. N 159, статтями 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280, 284, 430 ЦПК Укpаїни, суд -

Outcome: partial