Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-07 00:00:00

В липні 2019 року позивач [PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] , [PERSON] , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому просить суд стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] на користь позивача 28 396 грн. 00 коп. матеріальної шкоди та 10 000 грн. 00 коп. моральної шкоди, а також понесені судові витрати у сумі 768 грн. 40 коп. та витрати на правничу допомогу в сумі 3 000 грн. 00 коп. В обгрунтування позовних вимог зазначив про те, що 16.02.2019 квартиру [ADDRESS] , власником якої являється позивач, було затоплено. Згідно акту, складеного комісією ЖЕД-209 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», виявлено залиття внутрішнього оздоблення в приміщеннях: коридору, ванної кімнати, вбиральні, кухні. Залиття спричинене халатним відношенням та неналежним утриманням, експлуватацією труб холодного водопостачання у квартирі [ADDRESS] , власником якої є відповідач [PERSON] . Крім того, в результаті залиття квартири позивачу було завдано моральну шкоду, яка виразилась в моральних переживаннях за зіпсовані речі, а також витрачання часу на пошук коштів з метою врегулювання даного спору у судовому порядку. З урахуванням викладеного, позивач був змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 09.07.2019 справа призначена до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін. Позивач у судове засідання не прибув, подав заяву, якою позов підтримав, просить задовольнити, справу розглядати у його відсутність, щодо ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідачі у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином за останньою відомою адресою реєстрації проживання, заяв, відзиву суду не надав, у зв`язку з чим суд вважає можливим розглянути справу без його участі по наявним в справі доказам та постановити заочне рішення відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] від 15.12.1997 та свідоцтвом про право на спадщину за законом №2-164 від 27.06.2017, посвідченого державним нотаріусом Восьмої київської державної нотаріальної контори Остролуцькою О.М. Дана квартира знаходиться на 7-му поверсі 14-ти поверхового житлового будинку (а.с. 6). Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою позивача на восьмому поверсі. 16.02.2019 внаслідок неналежного утримання та експлуатації труб холодного водопостачання у квартирі [ADDRESS] , було затоплено квартиру [ADDRESS] , що знаходиться поверхом нижче. Факт залиття з вини відповідача підтверджується актом комісії Житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД-209 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» від 20.02.2019 у складі: інженера з ремонту [PERSON] , майстра з експлуатації житлових будинків [PERSON] , слюсаря сантехніка [PERSON] (а.с.8). Згідно даного акту, на момент залиття в квартирі фактично проживає [PERSON] , яка безпосередньо була присутня при складанні акту. Як вбачається з листа-відповіді Комунального підприємства Київської міської ради «КМБТІ» за №062/14-10036 від 17.07.2019, квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] (а.с. 53). Актом комісії Житлово-експлуатаційної дільниці ЖЕД-209 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» від 20.02.2019 встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталось у зв`язку із витоком холодної води з пошкодженого ексцентрика на з`єднанні зі змішувачем води у ванній кімнаті у квартирі [ADDRESS] за згаданою адресою . Відповідно до вищевказаного акту у квартирі [ADDRESS] виявлено наступні пошкодження: В приміщенні коридору (площею 7,6 кв.м.) - покриття конструктивних елементів опорядження залито в межах: стеля (оздоблено шпалерами) 6,0 кв.м.; сітни (оздоблені шпалерами) 7,0 кв.м. - спостерігається відклеювання на стиках шпалер; підлога (оздоблена лінолеумом без основи) 1,5 кв.м. - місцями спостерігається підняття лінолеуму; шафа 2-х дверна з антрисолю із ДСП - двері шафи місцями мають сліди розклеювання та відшаровування шпону на боковій стінці шафи; В приміщенні ванної кімнати (площею 2,7 кв. м.) - покриття конструктивних елементів залито в межах: стеля (оздоблена клейовим фарбуванням) - 2,7 кв.м. В приміщенні вбиральні (площею 1,2 кв.м.) покриття конструктивних елементів залито в межах: меблі - у дверях шафи з ДСП від набряку вологи виникла тріщина 0,5 м/п; перегородка шафи з ДСП - від набряку вологи має тріщину 0,5 м/п; стіни (частково оздоблені клейонкою) 2,0 м/п - спостерігається відклеювання від стіни та тріщина; стеля (оздоблена шпалерами) - 1,0 кв.м. В приміщенні кухні (площею 8,4 кв.м.) - покриття конструктивних елементів залито в межах: підлога (оздоблена лінолеумом без основи) - спостерігається підняття лінолеуму в місці дверного прорізу. Згідно зі зведеним кошторисом (визначення розміру збитку внаслідок залиття) від 20.02.2019, вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] становить 28 396,00 грн. (а.с. 12-24). Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Приймаючи дане рішення суд враховує також засади ст .6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку. Із ст. 1166 ЦК України вбачається, що шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). У зв`язку з цим з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь позивача матеріальну шкоду спричинену залиттям в сумі 28 396,00 грн., оскільки, саме відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до ст. 77 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідачі в судове засідання не з`явились, суду не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з їх вини, чи вони добровільно відшкодували збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи. Враховуючи ті обставини, що власником квартири є Відповідач-1, суд покладає відповідальність за заподіяну шкоду саме на [PERSON] , що узгоджується з вимогами ст. 322 ЦК України. В частині позовних вимог позивача до [PERSON] суд відмовляє, оскільки позивач не надав доказів, які б давали підстави покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності за шкоду, заподіяну залиттям. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідачів моральної шкоди в сумі 10 000,00 грн. то слід зазначити наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Статтею 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Пункт 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Встановлено, що внаслідок залиття позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, переживаннях за своє майно. Позивач був вимушений звернутись до суду, оскільки в добровільному порядку відповідачі вирішити спір не погодились. Залиття квартири створило для позивача та його сім`ї дискомфорт та нервове напруження, що мало виражання у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості користування ним, порушення звичного способу життя , необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. В силу вимог ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків. Виходячи з обставин справи суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття, в сумі 10 000,00 грн. є завищеним і тому з відповідача -1 на користь позивача з відповідача [PERSON] підлягає стягненню моральна шкода в сумі 5000,00 грн., що відповідатиме принципу розумності та співмірності. Беручи до уваги наведене позовні вимоги до [PERSON] є такими, що підлягають частковому задоволенню, а у позовних вимогах до [PERSON] суд відмовляє в повному обсязі з підстав їх недоведеності та необгрунтованості. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, попередній (орієнтований) розрахунок судових витрат, які позивач поніс за подання відповідної позовної заяви складається з судового збору (768, 40 грн.) та витрат на професійну правничу допомогу (3 000,00 грн.), що підтверджується квитанціями про сплату судового збору (а.с. 5), квитанцією про сплату послуг адвоката (а.с. 5, 27-28, 29, 21,30,31). Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави в сумі 768, 40 грн. та витрат на професійну правничу допомогу у сумі 3000, 00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial