Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію з відповідача на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго" (в особі ВП Центральні електричні мережі) 490 грн. 94 коп. , 3% річних від простроченої заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 1 грн. 37 коп., приріст інфляції в розмірі 0 грн. 98 коп. , та судові витрати у розмірі 114 грн. 70 коп. Представник позивача надав заяву про уточнення прізвища відповідача, та просив вважати за правильне прізвище відповідача: «[PERSON]» замість помилково вказаного «[PERSON]». В обґрунтування своїх вимог, позивач зазначив, що між сторонами виникли цивільні правовідносини: з його боку це постачання на об'єкт відповідача, що розташований за адресою [ADDRESS] електроенергії, контроль її споживання та пред'явлення відповідачу рахунків для оплати, тощо, а з боку відповідача - це споживання електроенергії та оплата спожитої електричної енергії. З метою належного обліку позивачем було відкрито особистий рахунок [NUMBER]. 7.02.2013 року при перевірці представниками ПКЕЕН по місту проживання боржника було виявлено порушення ним п. 42 ПКЕЕ, що виразилося у безобліковому споживанні електричної енергії, споживач самовільно підключив токоприймачі квартири до мережі, яка не є його власністю, з порушенням схеми обліку (накид на мережевий ввід). Спожита таким чином електрична енергія не обліковувалась лічильником, не сплачувалась споживачем. На підставі п. 53 ПКЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН № 183345. Споживачу було визначено обсяг та вартість електричної енергії не облікованої в наслідок порушення на суму 490 грн. 94 коп. Пославшись на вимоги ст. 625 ЦК України, позивач вважає що відповідач також повинен сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення в розмірі 0,98 грн., а також 3% річних від простроченої суму в розмірі 1,37 грн. Представник позивача, в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та наполягав на їх задоволені. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи до суду не з'явився та не повідомив суд про поважні причини неявки. Вислухавши позивача та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України: майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо). Споживачем є фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Пунктом 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач зобов'язаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України: за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до вимог ст.. 27 Закону України «Про електроенергетику»: правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки;незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії (122-2006-п), встановлюється Кабінетом Міністрів України. Користування електричною енергиєю споживачами, регламентоване Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженними постановою КМ України від 26.07.1999 р. № 1357 (далі Правила), відповідно до п. 42 яких, споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Відповідно до вимог Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8.02.206 року: обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення. На підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Відповідно до п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, передбачено, що: 4.1. Факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. 4.2. Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. 4.3. Облік бланків актів про порушення ведеться у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. 4.4. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися протягом трьох років від дати оформлення акта про порушення. 4.5. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. 4.6. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. 4.7. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Отже, правовідносини, які склалися між сторонами не є договірними правовідносинами, а є правовідносинами, щодо відшкодування постачальнику електричної енергії збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії. Відповідно до детальної довідки споживача станом на 01.03.2013, особовий рахунок [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] за адресою [ADDRESS]. Стан точки обліку - відключена від лічильника. Дата відключення 06.08.2008 (а.с.5). Актом про порушення (ПКЕЕН) № 183345 від 7 лютого 2013 року складеного комісією позивача в присутності відповідача, при перевірці об'єкту «квартира», було встановлено, що споживач [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою [ADDRESS], порушив ПКЕЕН: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів) до електричної мережі іншого споживача (ЖЕК № 2) з порушенням схеми обліку: накид на мережевий ввід. Єлектрична енергія споживається, електролічильником не враховується. Споживачі повідомлені про дату розгляду комісією постачальника складеного Акту - 27.02.2013 року. Акт підписаний трьома членами комісії. Споживачі [PERSON] та [PERSON] від підпису відмовилися (а.с.7-8). Складений комісією позивача Акт був розглянутий комісією РЕС з розгляду актів про порушення ППЕЕ побутових споживачів 27 лютого 2013 року, якою було встановлено, що Акт № 183345 від 7 лютого 2013 року відповідає вимогам п. 53 ППЕЕН та проведений розрахунок по Акту в розмірі 490,94 грн. (а.с.10). Відповідно до розрахунку збитків за Актом про порушення ПКЕЕН № 183345, розрахована сума, що підлягає сплаті становить 490,94 грн. (а.с.9). Відповідно до розрахунку суми боргу з урахуванням індексу інфляції, та розрахунку процентів, інфляційне збільшення суми боргу становить 4,23 грн., загальна сума процентів становить 10,42 грн. (а.с.9). Розглянувши матеріали справи, надані позивачем письмові докази, суд дійшов до висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги частково. Розглянувши вимоги позивача про стягнення заборгованості за безобліково спожиту електричну енергію з відповідача на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго" в сумі 490 грн.94 коп. суд вважає, що вони підлягають задоволенню, оскільки позивачем доведено факт порушення відповідачем ПКЕЕН та розмір завданих збитків. Розглянувши вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» приросту інфляції на суму 0 грн. 98 коп., 3% річних від простроченої суми заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 1 грн. 37 коп., суд вважає, що вони не підлягають задоволенню, оскільки правовідносини, що склалися між сторонами є правовідносинами щодо відшкодування шкоди, не є зобов'язальними та на них не поширюються вимоги ст. 625 ЦК України. На підставі ст. 1166 ЦК України, Закону України «Про житлово-комунальні послуги» Правил користування електричною енергією для населення, затвердженних постановою КМ України від 26.07.1999 р. № 1357,

Outcome: partial