Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-02 00:00:00

Позивач звернулася із зазначеним позовом до суду, в якому зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] та після смерті якого відкрилась спадщина у виді частки квартири [ADDRESS] . Її батько також мав дочок [PERSON] , [PERSON] та був одружений на [PERSON] , з якою постійно мешкав. Її мати - [PERSON] [INFO] померла. До спадкоємців першої черги після смерті матері належали її дочки - позивач, [PERSON] , [PERSON] . Вони звернулись до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про прийняття спадщини та їм було відмовлено внаслідок пропущення строку для її прийняття. Рішенням Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 серпня 2015 року їй було встановлено додатковий строк для прийняття спадщини. Рішенням Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року було визначено, що 1/2 частка квартири за адресою: [ADDRESS] належала [PERSON] . У отриманні свідоцтва про право на спадщину після померлих батьків їй було відмовлено, оскільки на вищевказане майно постановою, виданою відділом державної виконавчої служби Інгулецького управління юстиції міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 лютого 2004 року накладено арешт та 19 жовтня 2006 року (реєстраційний номер обтяження 3914472) реєстратором в особі Першої криворізької державної нотаріальної контори (архівний запис №180190-166 від 16 березня 2004 року (7240/202), запис №202, внесений 13 лютого 2004 року в Книгу реєстрації заборон за р.№2-36. Зазначає, що наявність арешту порушує її права на розпоряджання спадковим майном, та оскільки виконавче провадження закінчено, про що вказано у листі Інгулецького відділу Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 27 червня 2019 року просить скасувати арешт та виключити про нього відомості з реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно, представник позивача надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Представник відповідача - Інгулецького відділу Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно, подав заяву з проханням розглянути справу без його участі, просить винести рішення на розсуд суду. Представник відповідача - Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно, про причини неявки не повідомив, відзив не подав. Представник третьої особи - Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно, подав заяву з проханням розглянути справу без його участі, просить винести рішення на розсуд суду. Треті особи\~без самостійних\~вимог на\~предмет спору\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~всудове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 вересня 2019 року відкрито провадження у цій справі. Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 жовтня 2019 року витребовано докази. Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 листопада 2019 року звитребовано докази. Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 лютого 2020 року постановлено залучити як співвідповідача - Криворізьку південну об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області. Дослідив матеріали справи, суд вважає встановленими такі обставини. [INFO] народилась позивач, батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с.9). 14 листопада 2003 року позивач зареєструвала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження (а.с.10). [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.7). [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.8). [INFO] народилась третя особа у справі [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с.11). 27 липня 2016 року третя особа у справі [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження (а.с.12). [INFO] народилась третя особа у справі [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с.13). 13 вересня 2014 року третя особа у справі [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження (а.с.14). Відповідно до копії рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 серпня 2015 року позивачу та [PERSON] визначено додатковий строк для прийняття спадщини після померлого батька (а.с.15-16). Відповідно до копії рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року визначено 1/2 частку померлого [PERSON] у спільному сумісному майні - квартирі [ADDRESS] (а.с.17-18). Як видно із постанови відділу державної виконавчої служби Інгулецького району міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13 лютого 2004 року накладено арешт на все майно [PERSON] внаслідок наявності боргу, стягнутого на користь Південної МДПІ м. Кривого Рогу (а.с.66). Відповідно до витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, накладено арешт постановою,\~виданою відділом\~державної виконавчої\~служби Інгулецького\~управління юстиції\~міста Кривого\~Рогу Дніпропетровської\~області від\~13\~лютого 2004\~року та\~19\~жовтня 2006\~року (реєстраційний\~номер обтяження\~3914472)\~ реєстратором\~в особі\~Першої криворізької\~державної нотаріальної\~контори (архівний\~запис №180190-166\~від 16\~березня 2004\~року (7240/202),\~запис №202,\~внесений 13\~лютого 2004\~року в\~Книгу реєстрації\~заборон за\~р.№2-36\~(а.с.19-20). Постановою нотаріуса від 21 серпня 2019 року позивачу та третім особам [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті їх матері у зв`язку із наявністю арешту на спадкове майно - квартиру [ADDRESS] (а.с.21). Згідно з листами Інгулецького відділу Державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області\~Гаращенко Т.М. від 27 червня 2019 року та 22 листопада 2019 року з приводу питання про зняття арешту з спадкового майна позивача, останій запропоновано звернутись до суду, оскільки виконавче провадження знищене (а.с.22, 76). Викладеним обставинам відповідають правовідносини, які випливають з порушення права позивача на розпорядження належним йому нерухомим майном, внаслідок не зняття з нього арешту. На підставі ст. ст.\~12,\~13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках,\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» 1999 року (у редакцій, чинний на момент винесення постанови про завершення виконавчого провадження) у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Як зазначено в ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. За положеннями ч. 5 ст. 1266 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини спадкове майно належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Виходячи з вищевикладеного, оскільки виконавче провадження, де боржником є померла [INFO] [PERSON] , та в рамках якого накладено арешт на майно останньої на виконанні в державній виконавчій службі не перебуває та знищене, а також враховуючи те, що наявність даного арешту порушує право позивача на оформлення своїх спадкових прав, внаслідок чого вона позбавляється в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд - наявні підстави для скасування арешту. Стосовно позовних вимог [PERSON] до Інгулецького відділу Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту, накладеного на нерухоме майно, суд зазначає таке. Згідно роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в Постанові №5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", і з системного аналізу норм закону, що регулюють захист права власності чи іншого речового права від порушень, зокрема питання щодо звільнення майна з-під арешту, накладеного державним виконавцем в межах виконавчого провадження, існує два способи здійснення такого права: 1) на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного судочинства); 2) особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна. Причому відповідачами в справі за позовом про зняття арешту (звільнення майна з-під арешту) є боржник і особа, в інтересах якої накладено арешт на майно; а як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби; на позовні вимоги про зняття арешту з майна поширюється трирічний строк позовної давності, перебіг якого починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про арешт майна. Так, Інгулецький відділ Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області не може бути відповідачем у даній справі у зв`язку з тим, що дії державних виконавців у судовому порядку не оскаржувались, а значить є правомірними (якщо не встановлено протилежне). У разі звернення до суду з даним позовом про звільнення майна з-під арешту у якості захисту речового права від виниклого порушення (за статтями 387, 391, 396 ЦК України) позивач такий позов повинен пред`явити до особи (осіб), від прав та обов`язків яких залежить обсяг, зміна чи припинення його прав, тобто до стягувача, в інтересах якого накладено арешт і який у зв`язку з накладенням арешту набув певні права щодо арештованого майна (право задоволення вимоги за рахунок такого майна в порядку і в черзі, встановленій законом). Оскільки Інгулецький відділ Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області не є належним відповідачем, тому підстав для задоволення позову в цій частині - суд не бачить. Позовні вимоги в частині виключення з реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомостей про арешт є такими, що задоволенню не підлягають з огляду на таке. Суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 ЦПК України. Завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади не допускає надання суду дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням суду є контроль за легітимністю прийняття рішень. Виходячи зі змісту положень ЦПК України щодо компетенції суду, останній не може підміняти інший державний орган та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього державного органу. Судовий захист повинен сприяти відновленню порушеного права особи, яка звернулася за таким захистом. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] до Криворізької південної\~об`єднаної\~державної податкової\~інспекції Головного\~управління ДФС\~у Дніпропетровській\~області про зняття арешту, накладеного на нерухоме майно та виключення відомостей із реєстру підлягають частковому задоволенню. В задоволенні позовних вимог [PERSON] до Інгулецького відділу Державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про зняття арешту, накладеного на нерухоме майно та виключення відомостей із реєстру - відмовити. Згідно вимог ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати, сплачені позивачем при подачі позову до суду, у виді судового збору, у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір», що становить 768,40 гривень.

Outcome: partial