Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до ПАТ «Азот», третя особа: Червонослобідська сільська рада про відкшкодування матеріальної та моральної шкоди. Під час розгляду справи в якості третьої особи залучено КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради. Свої позовні вимоги позивач мотивувує тим, що вона є власником одноповерхового житлового будинку №50, що по вул. Першотравневій в с. Червона Слобода, Черкаського району Черкаської області. Цей будинок розташований на земельній ділянці, площею 0,2482 га, яка також є її власністю. 02 липня 2014 року на каналізаційному колекторі, що знаходиться на балансі ПАТ «Азот» сталася аварія - порив каналізаційної труби з розливом каналізаційних стоків та затопленням поверхні ґрунту фекальними водами. У результаті аварії садиба позивача була повністю затоплена фекаліями. Висота затоплення сягала 25-30 см над поверхнею ґрунту. Каналізаційні стоки з її ділянки ніхто не викачував. Вони стояли на землі близько трьох днів. Сморід був страшний, дихати не було чим. По двору валялися численні шматки туалетного паперу, використані презервативи, жіночі прокладки, екскременти, тощо. Після того, як вода зійшла, позивач самостійно прибрала земельну ділянку, чистила від бруду будинок та надвірні споруди, знімала поверхневий шар ґрунту та викидала все це на смітник. Вона неодноразово телефонувала в приймальну ПАТ «Азот» з проханням про допомогу відкачати стоки. [PERSON] написала листа на адресу ПАТ «Азот», в якому просила про допомогу, але ПАТ обмежився відпискою. Відповідно до акту обстеження №2 від 04 липня 2014 року комісії з ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного характеру місцевого рівня було встановлено: фекальні води просочилися в грунт та зробили непридатною для вживання воду в свердловинах та колодязях, городню продукцію та фрукти і ягоди, а також стала забрудненою консервована продукція, яка зберігалася в погребах. По [ADDRESS] [PERSON] - затоплена земельна ділянка 0,22 га (двір, сад 0,10 га: 3 - вишні. 3 - яблуні, 1 - груша, 1 - горіх, 2 - абрикоси, 3 - персики, 2 - черешні, 14 кущів малини, 9 кущів винограду, 5 кущів смородини, 2 кущі аґрус, город 0,12 га: 2 - сливи, 4 - яблуні, 10 - кущів смородини, часник - 0,0088 га, клубника 0,0022 га, кабачки 0,0033 га, огірки 0,0044 га, перець 0,0021 га, цибуля 0,0088 га, морква, 0,0022 га, буряк столовий 0,0011 га, капуста 0,0055 га, помідори 0,0132 га, картопля 0,0726 га; погріб з продукцією огородництва: картопля їстівна11 відер х 8 кг та консервацією: помідори 3л х 22 банки, перець 3л х 2 банки, сік томатний 3 л х 6 банок, компот 3 л х 21 банка, огірки 3 л х 16 банок, огірки 1л х 12 банок, огірки 0,5 л - 5 банок, кабачки 1 л х 5 банок, салат з кабачків 0,5 л х 13 банок, борщова приправа 1л х 13 банок, гриби 1л х 2 банки, сливи 1 л х 9 банок, варення 0,5 л х 12 банок, аджика 0,5 л х 26 банок, олія 5л, мед 3 кг, сало 3 л х 1 банка, фруктинка (десерт полуниця) 250 гр. х 15шт., хрін (верес) х 13 шт., свердловина та насос БЦН, водопровідна колонка з лічильником води. По теперішній час вона не саджає город, не використовує в їжу фрукти з дерев та ягоди з кущів. Працівники санепідемстанції, які були на місці аварії, застерегли потерпілих, в тому числі і позивача, що 3 роки використовувати в їжу городину, ягоди та плоди із затопленого місця неможливо. Позивач змушена витрачати гроші на придбання городини, фруктів, ягід та овочів вже другий рік. Раніше ці витрати вона робила тільки за потребою і вони суттєво не впливали на загальний бюджет. Таким чином, позивач вважає, що їй була спричинена матеріальна шкода, а саме: Дерева та кущі: 3 - вишні х 150 грн. за дерево = 450 грн.; 7 - яблунь х 150 грн. за дерево = 1050 грн.; 1 - груша х 150 грн. за дерево = 150 грн.; 1 - горіх х 200 грн. за дерево = 200 грн.; 2 - абрикоси х 150 грн. за дерево = 300 грн.; 3 - персики х 200 грн. за дерево = 600 грн.; 2 - черешні х 200 грн. за дерево = 400 грн.; 14 кущів малини х 100 грн. за кущ = 1400 грн.; 9 кущів винограду х 200 грн. кущ = 1800 грн.; 15 кущів смородини х 100 грн. кущ =1500 грн.; 2 кущі аґрусу х 100 грн. кущ = 200 грн.; 2 - сливи х 150 грн. = 300 грн., а всього 8350 грн. за знищені дерева та кущі. Знищено урожай на деревах та кущах: 3 - вишні х 24 кг/на дерево = 72 кг х 18 грн./кг = 1296 грн.; 7 - яблунь х 32 кг/на дерево = 224 кг х 12 грн./кг = 2688 грн.; 1 - груша х 30 кг/на дерево = 30 кг х 8 грн./кг = 240 грн.; 1 - горіх х 16 кг/на дерево = 16 кг х 26 грн./кг = 416 грн.; 2 - абрикоси х 40 кг/дерево = 80 кг х 35 грн./кг = 2800 грн.; 3 - персики х 8 кг/дерево = 24 кг х 20 грн./кг = 480 грн.; 2 - черешні х 24 кг/дерево = 48 кг х 35 грн./кг = 1680 грн.; 14 кущів малини х 1,5 кг з куща = 21 кг х 25 грн./кг = 525 грн.; 9 кущів винограду х 30 кг/кущ = 270 кг х 19 грн./кг = 5130 грн.; 15 кущів смородини х 2 кг/кущ = 30 кг х 25 грн./кг = 750 грн.; 2 кущі аґрусу х 1кг/кущ = 2 кг х 20грн./кг = 40 грн.; 2 - сливи х 24 кг/дерево = 48 кг х 16 грн. 768 грн., а всього16 813 грн. за знищений урожай на деревах та кущах. Неотриманий урожай городніх культур: часник - 0,0088 га х 30 000 кг/га = 26,4 кг х 73 грн./кг = 1927,20 грн.; полуниця 0,0022 га х 20 000 кг/га = 44 кг х 25 грн./кг = 1100 грн.; кабачки 0,0033 га х 50 000 кг/га = 165 кг х 6 грн./кг = 990 грн. огірки 0,0044 га х 20 000 кг/га = 88 кг х 12 грн./кг = 1056 грн.; перець 0,0021 га х 30 000 кг/га = 63 кг х 18 грн./кг = 1134 грн.; цибуля 0,0088 га х 45 000 кг/га = 396 кг х 8 грн./кг = 3168 грн.; морква 0,0022 га х 38 000 кг/га = 836 кг х 20 грн./кг = 16720 грн.; буряк столовий 0,0011 га х 25 000 кг/га = 275 кг х 20 грн./кг = 5500 грн.; капуста 0,0055 га х 25 000 кг/га = 137,5 кг х 6грн./кг = 825 грн.; помідори 0,0132 га х 30 000 кг/га = 396 кг х 22 грн./кг = 8712 грн.; картопля 0,0726 га х 25 000 кг/га = 1815 кг х 7 грн./кг = 12 705 грн., а всього 53837 грн. за знищені городні культури. У погребі знищено: картопля 11 відер х 8 кг = 88 кг х 12 грн./кг = 616 грн.; консервація: помідори 3л - 22 банки х 2 кг помідор в банці = 44 кг помідор х 22 грн./кг = 968 грн.; перець 3л - 2 банки х 1,5 кг перцю в банці = 3 кг перцю х 18 грн./кг = 54 грн.; сік томатний 3 л - 6 банок х 3 кг помідор в банці = 18 кг х 22 грн./кг = 396 грн.; компот 3 л - 21 банка х 0,5 кг полуниці в банці = 10,5 кг х 25 грн./кг = 262,5 грн. огірки 3 л - 16 банок х 2 кг огірків в банці = 32 кг х 12 грн./кг = 384 грн.; огірки 1л - 12 банок х 0.7 кг в банці = 8,4 кг х 12 грн./кг = 100,8 грн.; огірки 0,5 л - 5 банок х 0,35 кг в банці = 1,75 кг х 12 грн./кг = 21 грн.; кабачки 1 л - 5 банок х 0,7 кг в банці = 3,5 кг х 6 грн./кг = 21 грн.; салат з кабачків 0,5 л - 13 банок х 0,4 кг в банці = 5,2 кг х 6 грн./кг = 31,2 грн.; борщова приправа 1л - 13 банок х 1 кг суміші овочів в банці = 13 кг х 20 грн. = 260 грн.; гриби 1л - 2 банки х 50 грн. за банку = 100грн. сливи 1 л - 9 банок х 0,8 кг в банці = 7,2 кг х 16 грн./кг = 115,2 грн.; варення 0,5 л - 12 банок х 20 грн./банку = 240 грн.; аджика 0,5 л - 26 банок х 20 грн./банку = 520 грн.; олія 5л х 28 грн./л = 140грн.; мед 3 кг х 60 грн./кг = 180 грн.; сало 3 л х 1 банка, 3 кг сала х 50 грн./кг = 150 грн.; фруктинка (десерт полуниця) 250 гр. - 15шт. х 15 грн. = 225 грн.; хрін (верес) 13 банок х 9 грн. = 117 грн., а всього 4480,7 грн. На обробіток однієї банки консервації позивач витрачає 20 хвилин. Було знищено 166 банок х 20хв/банку = 3320хв або 55 год. 20 хвилин. Станом на червень 2015 року середня заробітна плата з 21 робочий день (місяць) в Черкаській області складала 2696 грн. або 16 грн./год. Таким чином, вартість її праці по консервуванню знищеної продукції складає: 55 год. 20 хвилин х 16грн./год. = 885,28 грн. Всього у погребі було знищено продуктів харчування на суму: 4480,7 + 885,28 = 5365,98 грн. Вищевказана шкода була спричинена в 2014 році. У зв'язку із відсутністю рекультивації земель позивач не садила городину, не збирала фрукти та ягоди через те, що вони мають неприємний смак. Тому вона не отримала урожай в 2015 році городніх та садових культур у розмірах, аналогічних 2014 року, а саме: 16813 грн. - вартість урожаю на деревах та кущах + 53837 грн. - вартість урожаю городніх культур = 70 650 грн., що є упущеною вигодою. Розмір матеріальної шкоди: 8350 + 16813 + 53837 + 4480,70 + 70 650 = 154130,70грн. Внаслідок аварії позивач зазнала сильних душевних страждань, яких зазнала від переживань під час самої аварії, декількох днів після неї, коли у дворі та на городі стояла вода зі сміттям та екскрементами, образи від бездіяльності відповідача по рекультивації землі та відшкодуванню збитків. На підставі викладеного, просила суд постановити рішення, яким стягнути з ПАТ «Азот» на свою користь майнову шкоду у сумі 154130,7 грн., моральну шкоду у сумі 50 000 грн. та судові витрати. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24 травня 2016 року, за заявою [PERSON], заявлені позовні вимоги, в частині вимог про стягнення упущеної вигоди залишено без розгляду, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник за договором - адвокат Руденко С.А. підтримали позов та просили задовольнити заявлені позовні вимоги у повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача ПАТ «Азот» за довіреністю - Траченко І.В. позов не визнала, підтримала заперечення та просила в позові відмовити. Представник третьої особи Червонослобідської сільської ради за довіреністю - Крутінь І.І. в судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи. До початку судового засідання надіслав листа, в якому просить справу розглядати за його відсутності. Представник третьої особи - КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради в судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи. Про причини неявки суду не повідомлено. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, враховуючи думку представника Червонослобідської сільської ради та КП «Черкасиводоканал» Черкаської міської ради, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об'єктивного та всебічного дослідження, суд приходить до наступного: в судовому засіданні встановлено, що позивач є власником одноповерхового житлового будинку №50 по вул. Першотравневій в с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області, що підтверджується даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №33983865 від 23.02.2015 року та Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно №33984205 від 23.02.2015. Вказаний будинок розташований на земельній ділянці, площею 0,2482 га, яка також є власністю [PERSON] на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку (серія ЯИ №998059). Судом встановлено, що 02 липня 2014 року о 00 год. 10 хв. на розі вулиць Жовтнева - Першотравнева в с. Червона Слобода, Черкаського району, Черкаської області сталась аварія на напірно-каналізаційному колекторі, який перебуває на балансі ПАТ «Азот». В результаті аварії очищеними стічними водами було затоплено домоволодіння, що знаходиться за адресою: с. Червона Слобода, Черкаського району Черкаської області, по вул. Першотравневій, №50, яке належить позивачу на праві власності. 02 липня 2014 року на підставі розпорядження № 181 Червонослобідською сільською радою створено комісію із обстеження затопленої неочищеними стічними водами каналізаційного колектора її домоволодіння та присадибної земельної ділянки, якою складена схема затоплення. Як вбачається з акту обстеження №1 від 02 липня 2014 року, комісія провела обстеження території підтопленої каналізаційними стоками у зв'язку з аварією на каналізаційному колекторі на розі вул. Жовтнева-Першотравнева. Повністю затопленими каналізаційними стоками виявились домогосподарства з житловими будинками і господарськими спорудами, городами, садками, серед яких домогосподарство №50, що по вул. Першотравневій, яке належить позивачу. У відповідності до акту обстеження №2 від 04 липня 2014 року комісії з ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного характеру місцевого рівня було встановлено: фекальні води просочилися в грунт та зробили непридатною для вживання воду в свердловинах та колодязях, городню продукцію та фрукти і ягоди, а також стала забрудненою консервована продукція, яка зберігалася в погребах. По [ADDRESS] [PERSON] - затоплена земельна ділянка 0,22 га (двір, сад 0,10 га: 3 - вишні. 3 - яблуні, 1 - груша, 1 - горіх, 2 - абрикоси, 3 - персики, 2 - черешні, 14 кущів малини, 9 кущів винограду, 5 кущів смородини, 2 кущі аґрус, город 0,12 га: 2 - сливи, 4 - яблуні, 10 - кущів смородини, часник - 0,0088 га, клубника 0,0022 га, кабачки 0,0033 га, огірки 0,0044 га, перець 0,0021 га, цибуля 0,0088 га, морква, 0,0022 га, буряк столовий 0,0011 га, капуста 0,0055 га, помідори 0,0132 га, картопля 0,0726 га; погріб з продукцією огородництва: картопля їстівна11 відер х 8 кг та консервацією: помідори 3л х 22 банки, перець 3л х 2 банки, сік томатний 3 л х 6 банок, компот 3 л х 21 банка, огірки 3 л х 16 банок, огірки 1л х 12 банок, огірки 0,5 л - 5 банок, кабачки 1 л х 5 банок, салат з кабачків 0,5 л х 13 банок, борщова приправа 1л х 13 банок, гриби 1л х 2 банки, сливи 1 л х 9 банок, варення 0,5 л х 12 банок, аджика 0,5 л х 26 банок, олія 5л, мед 3 кг, сало 3 л х 1 банка, фруктинка (десерт полуниця) 250 гр. х 15шт., хрін (верес) х 13 шт., свердловина та насос БЦН, водопровідна колонка з лічильником води. Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2008 року по справі за позовом [PERSON] до ВАТ «Азот», КП «Черкасиводоканал», третя особа Червонослобідська сільська рада про стягнення матеріальної та моральної шкоди, яке набрало законної сили встановлено, що відповідно до рішення виконкому Черкаської міської ради народних депутатів від 24 березня 1992 року стічні води м. Черкаси були передані для очищення на очисні споруди виробничого об'єднання «Азот», правонаступником якого є ПАТ «Азот». Каналізаційний колектор знаходиться на балансі та обслуговуванні ПАТ «Азот», що не заперечується відповідачем, враховуючи дані листа від 28.10.2015р. №501-06/443. Як передбачено ст. 3 ЦПК України та ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України. Відповідно до положень ст.ст. 11, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.ч. 2, 3 ст. 58 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 59 ЦПК України). За положеннями ч.ч. 1-3 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв"язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов'язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Згідно із ч.2 цієї статті шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Пунктом 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» передбачено, що відповідно до частини першої статті 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену небезпеку завдання шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також діяльність, пов'язану з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Оскільки зазначена норма не містить вичерпного переліку видів джерел підвищеної небезпеки (видів підвищеної небезпечної діяльності), суд, беручи до уваги особливі властивості предметів, речовин або інших об'єктів, що використовуються в процесі діяльності, має право визнати джерелом підвищеної небезпеки також й іншу діяльність. До цих особливих властивостей слід відносити створення підвищеної ймовірності завдання шкоди через неможливість повного контролю за ними з боку людей. Відповідно до п.6 вказаної Постанови, особою, яка зобов'язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, позички тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. У зв'язку з цим суд вважає, що відповідно до ч.1 ст. 1187 ЦК України діяльність каналізаційного колектора є джерелом підвищеної небезпеки, тобто пов'язаної з використанням, зберіганням, транспортуванням або утриманням хімічних та інших речовин, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб, які потрапляють в зону дії, впливу від такої діяльності, а тому ПАТ «Азот» здійснює діяльність, пов'язану з підвищеною небезпекою для людей і повинне відповідати за положеннями ст.ст. 1166,1187 ЦК України за заподіяну шкоду. Суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про те, що аварія на колекторі сталася в результаті гідроудару з вини КП «Черкасиводоканал», яке допустило перевищення тиску під час транспортування стічних вод, оскільки відсутні належні, допустимі та переконливі докази. Оскільки вказаний вище акт затверджений належним чином, а тому обставини, що містяться в ньому, спростовують твердження представника відповідача про те, що він не є належним та допустимим доказом та не відповідає вимогам «Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам», затвердженого постановою КМУ України №284 від 19 квітня 1993 року. В ході розгляду справи по суті, судом 20 листопада 2015 року було призначено судово-товарознавчу експертизу, проведення якої доручено судовому експерту товарознавства - [PERSON] Згідно із даними висновку експерта 97/15 від 04 квітня 2016 року та 27 квітня 2016 року розмір матеріальної шкоди, завданої [PERSON] внаслідок знищення майна за адресою: [ADDRESS], внаслідок прориву каналізаційної труби з розливом каналізаційних стоків складає 53581 грн. 30 коп. При цьому, в судовому засіданні експерт пояснив, що остаточна редакція експертного висновку №97/15 від 07.04.2016р., оскільки в попередній редакції були допущені арифметичні описки; під час дослідження він використовував вихідні дані, що маються в матеріалах цивільної справи та інформацію з інтернету, а дані управління статистики ним використані взагалі не були і вони не вплинули на результати висновку, в т.ч. при проведенні арифметичних підрахунків; ПДВ не враховане, оскільки [PERSON] не є СГД (ФОП) і не є платником ПДВ. Крім того, як передбачено ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вони є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до роз'яснень п.3 та п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 зі змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», - під моральною шкодою розуміються втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. При цьому, слід виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Таким чином, норми права дають підстави вважати, що під моральною шкодою фізичної особи слід розуміти наявність такого негативного емоційного сприйняття особою вчинених стосовно неї протиправних дій, що досягло певного психологічного стану фізичних чи душевних страждань (відчуття неспокою, хвилювання, образи, дискомфорту тощо). Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч.2 цієї статті (ст. 1167 ЦК України). Зобов'язання відшкодувати моральну шкоду виникає за наявності: моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягань на інші нематеріальні блага; неправомірних рішень, дій чи бездіяльності заподіювача шкоди; причинного зв'язку між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; вини заподіювача шкоди. В судовому засіданні встановлено факт порушення прав та інтересів позивача [PERSON] від протиправних дій відповідача ПАТ «Азот», що підлягає захисту у способи, визначені законом. Враховуючи, що за обставинами події, яка мала місце 02.07.2014р. з вини відповідача позивачеві завдано матеріальних збитків, суд вважає, що позивач [PERSON] зазнала й моральних страждань - нервування, тривалі психологічні переживання, порушення ритму нормального життя, тривалість перебування в екстремальному стані. Також суд враховує ступінь вини відповідача, глибину душевних страждань, яких зазнала позивач. Між тим, визначаючи розмір стягнення в рахунок відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди 15000грн. 00коп., а не 50000грн. 00коп., як зазначено позивачем. На думку суду, такий розмір буде відповідати засадам справедливості та розумності. На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про можливість часткового задоволення заявлених позовних вимог. У зв'язку з викладеним, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути 53581,30грн. матеріальної шкоди та 15000,00грн. моральної шкоди. В іншій частині позову необхідно відмовити в зв»язку з його недоведеністю. Згідно із ст.ст. 79, 88 ч.1 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони, понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Встановлено, що позивачем [PERSON] сплачено: судовий збір 1334грн. 81коп., витрати за експертизу 2041грн. 31коп. та витрати на правову допомогу адвоката Руденко С.А. 2000грн. 00коп., тобто всього - 5376грн. 12коп., що підтверджується відповідними документами. При цьому, судом задоволені позовні вимоги на 51,40%, а тому, відповідно, слід стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в розмірі 2763грн. 34коп. Також слід зазначити, що під час розгляду справи адвокатом доведено розмір витрат на правову допомогу: зібрання необхідних матеріалів та інформації для подачі позову; здійснення аналізу наданих позивачем документів для подачі позовної заяви; безпосереднє звернення адвоката до органів місцевого самоврядування та державних контролюючих органів щодо збирання доказів; підготовка позовної заяви з додатками; участь в судових засіданнях по даній справі; підготовка та подання різного роду письмових клопотань тощо. На підставі наведеного,

Outcome: partial