Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-17 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комбінат благоустрою», [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири, стягнення витрат на проведення експертизи та витрат на правову допомогу, стягнення судового збору, який уточнила 06.04.2018 року, в обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 30.10.2017 року внаслідок затікання води в результаті прориву труби стоку центрального опалення між 3 та 4 поверхами, пошкоджені матеріали оздоблення стелі, стін та підлоги житлової кімнати , кухні та коридору. Даний факт підтверджується актом від 30.10.2017 року, складений ТОВ «Комбінат благоустрою». Після виклику працівників ТОВ «Комбінат благоустрою» для перекриття вентеля в підвальному приміщенні будинку, вода текла по стінах квартири позивача ще добу, оскільки заглушка, що перекриває подачу води повністю не виконувала свої функції та пропускала воду. Будинок в якому проживає позивач перебуває на балансі ТОВ «Комбінат благоустрою» через, що останні зобовязані належно виконувати свої обовязки, передбачені Статутом та Житловим кодексом. Позивач неодноразово зверталася до відповідача з проханням відшкодувати завдану шкоду, але відповідач не відреагував. В 2015 році позивач зробила в квартирі капітальний ремонт, а після затоплення станом на 13.12.2017 року нормальне проживання у власній квартирі стало для позивача стражданням. [PERSON] висновку експерта встановлено, що пошкодження, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS]. Вартість ремонтно-відновлювального ремонту після залиття кухні, коридору, житлової кімнати квартири [ADDRESS] становить 16378,00 грн. Вартість ремонтно-відновлювального ремонту ймовірно після залиття житлової кімнати квартири [ADDRESS] становить 6024,00 грн. Загальна вартість ремонту після залиття квартири 22402,00 грн. За експертизу позивачем було сплачено 1500 грн. Позивач скористалася послугами юриста для захисту свого порушеного права в суді та понесла на юридичну допомогу 4000 грн витрат. В наслідок всього пережитого у позивача погіршився стан здоровя, квартира по цей час не просохла, стіни виділяють вологу, внаслідок чого на стінах та стелі в квартирі почався ріст грибку та плісняви. Залиття квартири з вини відповідача спричинило позивачеві не тільки погіршення здоровя, а й ряд незручностей та ускладнень в житті, ремонт , відновлення нормального стану квартири, пошкодження майна, неможливість користування ним. Моральну шкоду позивач оцінила в 31\~000 грн. За предявлений позов позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 900 грн. та 640 грн. Всі ці заявлені суми коштів позивач просить стягнути з відповідачів , а саме з ТОВ «Комбінат благоустрою» 20161,80 грн. матеріальних збитків, з відповідачів [PERSON], [PERSON] по 1120,10 грн. матеріальних збитків, стягнути з ТОВ «Комбінат благоустрою» моральну шкоду в розмірі 31000 грн. , 1500,00 грн. витрат на проведення експертизи, 4000,00 грн. витрат на правову допомогу, судовий збір з відповідачів. В судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримала, надала пояснення відповідно змісту позовної заяви. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовну заяву підтримала, просила задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] заперечувала проти задоволення позову в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] суду пояснила, що затоплення квартири позивача виникло не з вини ТОВ «Комбінат благоустрою», а тому позов не підлягає задоволенню, представником відповідача надано відзив згідно якого ТОВ «Комбінат благоустрою» надає послуги з утримання будинку, споруди та прибудинкової території № 6 по вул. Телевізійна, в м. Кривому Розі, але не є балансоутримувачем зазначеного будинку. В своїй господарській діяльності відповідач керується ЗУ «Про житлово комунальні послуги» , де відповідно ст. 25 управитель зобовязаний здійснювати управління будинком та забезпечувати їх належну експлуатацію. Поточний ремонт конструктивних елементів будинку проводиться згідно рішення Криворізької міської ради № 417 від 14.12.2011 року , вид таких послуг як ремонт будинку не входить до переліку послуг, які надає ТОВ «Комбінат благоустрою». Затоплення житлового приміщення позивача сталося 30.11.2017 року внаслідок аварійної ситуації на системі централізованого опалення в перекритті між квартирами № 10 та № 4 будинку № 6 по вул. Телевізійній при запуску опалення на житловий будинок. Відповідно до правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій , затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 спуск води із системи центрального опалення в період опалювального сезону допускається при аварії, якщо вимикання окремих відгалужень не забезпечує можливості її ліквідації, а також якщо температура води в зворотній магістралі знижується до 5градусів С при температурі зовнішнього повітря нижче 0 градусів [PERSON] необхідно було ліквідувати аварійну ситуацію , яка сталася в житловому приміщенні № 10 будинку № 6 по вул. Телевізійна в м. Кривому Розі проте мешканців зазначеної квартири в дома не було , тому вчасно ліквідувати аварійну ситуацію відповідач не мав змоги. [PERSON] акту від 31.10.2017 року ТОВ «Комбінат благоустрою» неможливо усунути аварійну ситуацію без надання доступу до квартири № 10. А мешканці цієї квартири порушили свої зобовязання щодо споживачів та власників квартири, де у випадку аварії технічного обладнання вони повинні допускати в помешкання працівників підприємства по обслуговуванню житлового фонду для огляду, ремонту та ліквідації аварійної ситуації цілодобово. Після того як було отримано доступ до квартири № 10 , демонтовано пластик, за яким не було видно пошкоджень, ситуацію відповідачем було виправлено, а посилання позивача на тривалість затоплення через погано закриту заставку та шарові крани постачання теплоносія, відповідач заперечує, так як заставка була нова та не до кінця перекрити її було неможливо. Тривалість затоплення виникло через недбале користування сантехнічним обладнанням власників квартири [ADDRESS]. Враховуючи все викладене вище відповідач вважає, що відсутня вина відповідача ТОВ « Комбінат благоустрою» , оскільки передували події які не залежали від його дій. Таким чином відповідальність за залиття квартири позивача необхідно покласти на власників квартири [ADDRESS]. Мешканці якої неналежно виконували свої обовязки споживачів. Відповідач заперечує проти стягнення вартості ремонтно-відновлювального ремонту кімнати яка не вказана в акті , також заперечує проти витрат на юридичну допомогу 4000 грн так як вони не обгрунтовані, як не обгрунтовані і вимоги про стягнення моральної шкоди з відповідача, оскільки відсутня вина. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечувала проти задоволення позову та просила відмовити повністю, матеріальної шкоди не завдавала позивачеві. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечувала проти позовних вимог та вважала їх не обгрунтованими, матеріальних збитків позивачеві не завдавала, вимоги щодо неї грунтуються на припущеннях. Відповідачем [PERSON] надано відзив на уточнену позовну заяву згідно якого вбачається, що вона заперечує проти задоволення позову, так як відсутні докази, що нею завдано збитків позивачеві 30.10.2017 року в результаті прориву труби стояку центрального опалення між 3 та 4 поверхами, в перекритті між квартирами № 10 та № 14 будинку № 6 по вул. Телевізійна в м. Кривому Розі. Технічне обслуговування та поточний ремонт системи центрального опалення відноситься до повноважень ТОВ « Комбінат благоустрою». Тому відповідач повністю не визнає позов. Відповідачем [PERSON] надано відзив за суду згідно якого позовні вимоги вона не визнає, посилається на відсутність доказів, що нею завдано збитків позивачеві. Так 30.10.2017 року в результаті прориву труби стояку центрального опалення між 3 та 4 поверхами, в перекритті між квартирами № 10 та № 14 будинку № 6 по вул. Телевізійна в м. Кривому Розі. Технічне обслуговування та поточний ремонт системи центрального опалення відноситься до повноважень ТОВ « Комбінат благоустрою». В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона проживає за адресою [INFO] її квартира знаходиться під квартирою позивача. В день затоплення вона була вдома, прийшовши з роботи з нічної зміни свідок спала, прокинулася в о 12 годині ночі, побачила, що палац плаває, зателефонувала [PERSON] позивачеві по справі та сказала, що вони її затоплюють, вона відповіла, що знає, це відбувається з вчорашнього дня. Хто телефонував до благоустрою свідку не відомо, чи приїздили вони, чи хтось перекривав стояк, чи хто що робив вона не знає, але стало топити ще сильніше. Телефонували власниці квартири № 10, але вона пояснила, що знаходиться в лікарні та не може приїхати, їй пояснила, що аварійна ситуація. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він інженер ТОВ «Комбінат благоустрою» 30.10.2017 року відбувся запуск системи опалення, стався порив труби між квартирами № 10 та № 14, після затоплення на виклик вийшов слюсар та виконав необхідну роботу, перекрив кран та спустив воду, було складено акт. Позивач зверталася до них, в акті були вказані кімнати зал, кухня та коридор, іншу кімнату та ванну позивач не показала, сказала що там все нормально. У позивача чоловік інвалід , хотіли допомогти, вирішили відремонтувати, заявниці їх квапила так як вона відїздила. Другий раз свідок був у квартирі позивача з експертом, в квартирі ніхто не проживає, вся квартира в грибку, свідок думає, що квартира не жила, в ній ніхто не проживав і ніхто не просушував, тому пішов грибок. При огляді квартири з експертом позивача не було, був її чоловік та якісь інші люди. В квартирі автономне опалення, при огляді квартири опалення було вимкнено. Вони були згодні купити матеріали та провести ремонт у квартирі позивача, але позивач не погодилась та звернулася з позовом до суду. Будинок був підготовлений до опалювального сезону, був паспорт готовності. Мешканці будинку з проблемами не зверталися. У судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що працює слюсарем в ТОВ «Комбінат благоустрою» при включенні опалення були вивішені оголошення про запуск системи опалення, люди часто зривають оголошення. Було подано теплоносій і виникло затоплення квартири [ADDRESS] через квартиру № 10 де проходила труба. У мешканців квартири № 10 всі труби зашиті пластиком, а тому не було змоги їх обстежити перед запуском системи опалення. В квартиру № 10 вони потрапили наступного дня після прориву труби, після обіду, довго телефонували господарці. Після заяви відімкнули опалення, після надання доступу до квартири перекрили шарові крани, воду сточили, але поки йде зброс води на підвал одночасно йде вода автоматично вона не зупиняється. Перед запуском труби були перевірені, більшість труб замінено на пластик. Перевірка була проведена по доступності до квартир, багато мешканців не дозволяють перевірити. Будинок на думку свідка залишився без оголошення про включення через те, що його зірвали люди. Знайшли проблему прориву труби в квартирі № 10 демонтували пластик та відремонтували трубу, а потім все поставили на місце. Суд, з'ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, вислухавши всіх учасників процесу, свідків, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. [PERSON] ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2\~ст. 1166 ЦК України). З наведеного вбачається, що обов'язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином, що позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідачі відсутність їх вини в заподіянні шкоди. Судом встановлено, що [PERSON], є власницею квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом на право власності на житло № 1064 від 22.10.1999 року (а.с. 10 - копії свідоцтва). 30.10.2017 року квартиру за № 6 в будинку № 6 по вул. Телевізійна в м. Кривому Розі, яка належить позивачу було затоплено. Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76\~встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Комісією в складі майстра [PERSON], слюсарів [PERSON] та [PERSON] в присутності та участі мешканця квартири № 6 [PERSON] 30.10.2017 року був складений [PERSON] про залиття квартири позивача. На підставі [PERSON] комісія встановила та зафіксувала той факт, що 30.10.2017 року в будинку № 6 по вул. Телевізійній в м. Кривому Розі відбулося затоплення квартири № 6: у кухні видно сліди затікання в куті на стіні; у санвузлі видно сліди затікання; у кімнаті видно сліди затікання в куту на стіні. Причиною залиття вказано аварійне розрушення цілісності труби центрального опалення в перекритті між 3 та 4 поверхами. (а.с. 12). Вище зазначений [PERSON] про залиття був підписаний всіма присутніми членами комісії, що були, брали участь у встановленні факту залиття квартири. [PERSON] Висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи № 19-18 щодо визначення вартості ремонтно-будівельних робіт після залиття квартири [ADDRESS], в наслідок залиття квартири позивачу була заподіяна майнова шкода в сумі 16378,00 грн. кімнати які зазначені в акті від 30.10.2017 року. А вартість ремонтно відновлювального ремонту кімнати 5, яка не зазначена в акті про залиття квартири становить 6024,00 грн. (а. с. 61-96). [PERSON] від 31.10.2017 року Комісія в складі майстра дільниці [PERSON] та слюсаря сантехніка [PERSON] в присутності мешканця [INFO], для ліквідації аварійної ситуації на системі центрального опалення в [ADDRESS] працівникам ТОВ «Комбінат благоустрою» не було надано, у звязку з тим, що мешканці були відсутні. (а.с. 136). Що стосується стягнення матеріальної шкоди з відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], то суд в цій частині позову відмовляє позивачеві в задоволенні вимог так як, дані відповідачі не спричиняли позивачеві матеріальну шкоду, вини вказаних відповідачів у затопленні квартири позивача немає, оскільки затоплення сталося через розрушення цілісності труби центрального опалення в перекритті між 3 та 4 поверхами. Відповідач [PERSON] пояснила, що її не було вдома коли сталося залиття квартири позивача та прорив труби між поверхами, а коли зателефонували та повідомили про аварійну ситуацію, вона надала доступ до квартири для усунення пошкодження труби як тільки змогла це зробити. З акту від 31.10.2017 року вбачається та підтверджується той факт, що відповідач була відсутня , її не було вдома, через це у працівників ТОВ «Комбінат благоустрою» не було доступу до її квартири, а не тому що вона не надала такого доступу. Отже, суд вивчивши матеріали справи не вбачає доказів та підстав для стягнення з відповідачів матеріальної шкоди на користь позивача. Суд вважає, доведеним той факт, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідача ТОВ «Комбінат благоустрою» , так як оголошення про запуск системи опалення не було, перевірки труб між поверхами не здійснилося, доказів перевірки та справності системи центрального опалення будинку № 6 по вул. Телевізійна в м. Кривий Ріг перед опалювальним сезоном суду не надано. Матеріалами справи та показами свідків підтверджено, що залиття квартири позивача сталося через прорив труби між поверхами, а перевірка та ремонт системи центрального опалення між поверхами відноситься до обовязку ТОВ «Комбінат благоустрою», як утримувача будинку. [PERSON] розрахунку фактично спожитого обєму природного газу за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Телевізійна, 6/6 за період з 01.10.2016 року по 30.06.2018 року наданого ПАТ «Криворіжгаз» на витребування суду, вбачається, що використання обєму газу що до затоплення що після затоплення у вказаній квартирі суттєво не змінився, тому посилання відповідача на те, що позивач вимкнула опалення та через це поріс грибок по всій квартирі судом не приймаються до уваги. Що стосується суми матеріальної шкоди, яку необхідно стягнути з відповідача ТОВ «Комбінат благоустрою», суд приходить до наступного, в акті про залиття квартири позивача від 30.10.2017 року вказано лише кімнату, санвузол та кухню, матеріальна шкода, тобто вартість ремонтно-відновлювального ремонту цих кімнат становить згідно висновку експерта 16378,00 грн., інша кімната вартість відновлювального ремонту якої становить 6024,00 грн. не вказана в акті про залиття, а тому дана сума не може бути стягнута з відповідача, відсутні докази, що є вина відповідача у пошкодженні кімнати в квартирі позивача, яка не вказана в акті про залиття, про причини пошкоджень цієї кімнати, у висновку експерта так і зазначено (причину пошкодження кімнати 5 встановити експерту не представилось можливим). За змістом ст. 1Закону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - це пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Таким чином встановлено, що затоплення в квартирі позивача відбулось внаслідок пориву трубопроводу центрального опалення, який знаходиться між поверхами будинку та цей трубопровід повинен утримуватись відповідачем ТОВ «Комбінат благоустрою» в належному технічному стані, відповідач повинен був здійснювати його технічне обслуговування та ремонт. На підставі п. 12 Правилкористування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю,- шляхом відшкодування збитків. Відповідно до роз'яснень, даних у п. 2\~постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, під час вирішення спору про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, суду необхідно з'ясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний зв'язок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Слід також зазначити, що для настання цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення матеріальної та моральної шкоди необхідною є наявність таких елементів: винність дій особи, яка завдала шкоду, протиправність таких дій, наявність шкоди, а також причинно-наслідковий зв'язок між діями та наслідками, що настали. При цьому необхідною є одночасна наявність всіх вищезазначених елементів. У даному випадку позивачем повністю доведено той факт, що її квартиру було затоплено та внаслідок цього затоплення вона понесла матеріальні збитки, суд вважає, що є причинно-наслідковий зв'язок між бездіяльністю відповідач ТОВ «Комбінат благоустрою», внаслідок чого трапилось затоплення квартири позивача, У п. 5\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~роз'яснено, обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. [PERSON] з п. 3 ч. 2\~статті 23 ЦК України, яка визначає загальні підстави відшкодування моральної шкоди, моральна шкода може полягати, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює у 31 000 гривень та мотивує це тим, що у позивача погіршилося здоровя після залиття її квартири, вона не може в ній проживати, несе труднощі та переживання з цього приводу. Внаслідок такої ситуації, позивач зазнала моральних та душевних хвилювань. Вирішуючи питання щодо розміру моральної шкоди, суд виходить із характеру моральних страждань позивача, оцінює моральну шкоду, завдану позивачеві, у 2 000,00 гривень. При вирішенні вимог позивача про стягнення з відповідачів витрат на правову допомогу суд приймає до уваги наступне. Частинами 2\~4\~статті 137 ЦПК України\~передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У пунктах 47 та 48 постанови Пленуму «Про застосування законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснив, що право на правову допомогу гарантовано статтями\~8,\~59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України (Рішення від 16 листопада 2000 року №13-рп/2000; Рішення від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009; Рішення від 11 липня 2013 року №6-рп/2013). Витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Порядок надання безоплатної правової допомоги у цивільних справах передбачений у\~розділі III Закону України «Про безоплатну правову допомогу», положення якого забезпечуватимуться поетапно, починаючи з 01 січня 2015 року. При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (ст. ст.\~12,\~42,\~56 ЦПК). Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений\~Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді як адвокатом, так і іншим фахівцем у галузі права, регламентовано у пункті 2 частини 3 статті\~79, статтях\~84,\~88,\~89ЦПК України. Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. [PERSON] ч. 1 ст.30 Закону України«Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ч. 3 ст. 30 Закону). Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних і адміністративних справах», розмір компенсаційних витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, не може перевищувати 40 відсотків встановлених законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи, що визначається у відповідному судовому рішенні. Склад та розмір витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). На підтвердження витрат на правову допомогу позивачем надано суду акт наданих послуг та розрахунків від 12.12.2017 року (а.с. 116). Проте, на підтвердження сплати зазначених сум доказів суду не надано квитанцій , (журнал реєстрації прибуткових і видаткових ордерів, оформлений належним чином, касову книгу, яка застосовується для здійснення первинного обліку готівки в касі, у відповідності з Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого\~постановою правління НБУ від 15 грудня 2004 року №637). Таким чином, вбачається, що позивачем не доведено належним чином витрати на правову допомогу. За таких обставин, суд вважає, що вимога позивача про стягнення витрат на правничу допомогу є необґрунтованою та задоволенню не підлягає. На підставі\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 1540,00 грн. гривень, з яких майнова шкода 900 грн. та 640 грн. моральна шкода, що підтверджується квитанціями (а.с. 1,2 ) . Крім того позивач сплатила 1500 грн. за проведення судової експертизи , що є судовими витратами, та підтверджуються матеріалами справи. Отже суд приходить до висновку, що доведеними вимогами позивача є : заподіяна відповідачем ТОВ "Комбінат благоустрою" матеріальна шкода в розмірі 16378,00 грн., моральна шкода 2000,00 грн., витрати на експертизу 1500,00 грн , судовий збір в розмірі 1540,00 грн. , інші вимоги позивача не доведені та не обгрунтовані , а тому не підлягають задоволенню.

Outcome: partial