Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-17 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, який згодом уточнила (а.с.73-74), про стягнення з [PERSON], [PERSON] матеріальної шкоди, спричиненої їй внаслідок залиття квартири. Позов обґрунтувала тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. ЇЇ квартира знаходиться на першому поверсі. Поверхом вище розташована квартира №41, власниками якої є відповідачі. В ніч з 17 на 18 грудня 2015 року в квартирі №41 сталася аварія водопроводу, через що була затоплена її квартира. За наслідками затоплення комісією ОСМД «Сніжинка3» складено акт від 18.12.2015 року. В акті встановлено, що затоплення сталося через розрив крану водопроводу у ванній кімнаті відповідачів. У її квартирі були пошкоджені гіпсокартон і натяжна стеля площею 20 кв.м., підлога з ламінату площею 42 кв.м., вийшли з ладу електропроводка та електролампочки, замочена техніка, тумба для взуття. За попереднім підрахунком шкода становила 19000,00 грн. Для відновлення електроспоживання в квартирі нею було витрачено 649 грн. Згідно кошторисної документації, яка складена ТОВ Бердянськгражданпроект», вартість відновлювального ремонту квартири №38 на 22.04.2016р. становила 23072грн. За виготовлення кошторисної документації нею було сплачено 360 грн. За рахунок власних коштів нею був встановлена натяжна стеля. Згідно копії чеку від 06.05.2016 вартість монтажу натяжної стелі становила 1700 грн. Згідно кошторисної документації передбачена заміна ламінату площею 38,88 кв.м. На сьогодні вартість такого ж ламінату, який був покладений в її квартирі, становить 459 грн. за 1 кв.м., тобто на придбання ламінату їй необхідно 18672,12 грн., а не 12839,00 грн, як вказано у кошторисній документації. Просить стягнути солідарно з відповідачів 27306,12 грн., з яких: 26297,12 грн.- вартість відновлювального ремонту, 360,00 грн.- вартість розробки кошторисної документації, 649,00 грн.- вартість електроприладів. Також просить стягнути понесені нею судові витрати. В судовому засіданні позивач та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просять їх задовольнити. Надали суду пояснення, ідентичні викладеним в позовній заяві. Відповідач [PERSON] і представник другого відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечують. В обґрунтування заперечень посилаються на те, що акт від 18.12.2015р., який був складений комісією ОСББ «Сніжинка 3» складався за відсутності відповідачів. Члени комісії вимірювання пошкоджених стелі, підлоги не здійснювали, в квартиру не заходили. Ці дані були внесені в акт зі слів самої позивачки. Кошторисна документація складена спеціалістом ТОВ «Бердянськгражданпроект» буз огляду квартири. В цьому кошторисі наприклад площа ламінату вказана 38,88 кв.м., в акті вказано 42 кв.м., а в технічному паспорті на квартиру загальна площа квартири становить 43 кв.м. Наданий позивачем товарний чек від 21.12.2015р. на придбання електроприладів має виправлення в написанні дати його видачі, з чого можна зробити висновок, що ці електроприлади були придбані до затоплення квартири. Щодо вимог позивача про стягнення коштів на придбання ламінату, який вказаний в рахунку-фактурі від 19.05.2017р., то цей рахунок позивачем на час розгляду справи не оплачений. Тобто вказаний ламінат нею не придбавався. Просять відмовити у задоволенні позову. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] і [PERSON] суду показали, що є сусідами позивача і відповідачів. Бачили квартиру позивача після затоплення. Натяжна стеля впала, гіпсокартон був замочений, ламінат намок у всіх приміщеннях, в квартирі була сирість. Свідки [PERSON] суду показав, що у 2015 році під час ремонту він робив електропроводку в квартирі позивача. У грудні 2015 року [PERSON] подзвонила йому, сказала, що її квартиру залили, просила прийти подивитися електропроводку. В квартирі позивачки ( у ванній кімнаті в коридорі, на кухні) з розеток витікала вода, він їх сушив. Памятає, що лампочки у ванній кімнаті усі вийшли з ладу, переноска була залита і вийшла з ладу. Він разом з позивачкою ходили в магазин електротоварів «Електромайстер» і позивачка купувала електроприлади в замін пошкоджених, які він потім встановив у квартирі. Свідок [PERSON] суду показала, що є членом правління ОСМД «Сніжинка 3». Голова правління запросила її на складання акту про затоплення квартири [PERSON] Бачила, що в квартирі був залитий ламінат, обірвалася натяжна стеля. Під час складання акту була присутня [PERSON] Свідок [PERSON] суду показала, що була присутня під час складання акту. Але у саму квартиру не заходила. З порогу бачила, що натяжна стеля впала. Вислухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши надані суду докази у їх сукупності, суд встановив таке. В ніч з 17 на 18 грудня 2015 року мало місце залиття квартири [ADDRESS], власниками якої є позивач [PERSON] та її донька [PERSON] (а.с.7). Причиною залиття квартири було пошкодження водопроводу в ванній кімнаті в квартирі №41 (поверхом вище), власниками якої є [PERSON] і [PERSON] За фактами залиття квартири комісією ОСББ «Сніжинка 3» 18.12.2015 року був складений акт про затоплення квартири (а.с.8). Відповідно до кошторисної документації, яка складена спеціалістом-кошторисником ТОВ «Бердянськгражданпроект» [PERSON] станом на 11.04.2016 рік (а.с.9-17), вартість відновлювальних робіт по ремонту квартири [ADDRESS] становила 23072,00 грн. Спеціаліст [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що кошторисна документація складалася нею без обстеження квартири, на підставі наданих замовником акту затоплення квартири, заяви [PERSON] і технічного паспорту на квартиру. Розрахунок площі ламінату здійснений нею за фактичною площею приміщень квартири, оскільки навіть у разі часткового намокання ламінату заміні підлягає увесь ламінат. На підтвердження своїх заперечень щодо неправильності здійснених спеціалістом [PERSON] розрахунків в кошторисній документації відповідачем не надано жодного доказу. У судовому засіданні було встановлено, що наданий позивачем рахунок-фактура від 19.05.2017р. (а.с.78) на придбання ламінату на загальну суму 18672,12 грн. позивачем не оплачувався і ламінат фактично не придбавався, що підтверджується довідкою магазину від 20.07.2017р. (а.с.88) і підтверджено позивачем в судовому засіданні. За таких підстав вимоги позивача про стягнення з відповідача саме 18672,12 грн., а не тієї суми, що вказана у кошторисній документації, задоволенню не підлягають. Позивач фактично за власні кошти здійснила заміну тільки натяжної стелі. Згідно з копією чеку від 06.05.2016р., виданого ФОП [PERSON], вартість монтажу натяжної стелі становила 1700,00 грн. [PERSON], який був допитаний судом в якості свідка, суду показав, що в квартирі позивачки внаслідок потрапляння великої кількості води натяжна плівка стелі була пошкоджена, тому було здійснено її заміну. Ними здійснювався тільки монтаж нової плівки. З огляду на те, що позивачем здійснено ремонт натяжної стелі, на що вона фактично витратила 1700,00 грн., то саме цей розмір шкоди підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача. Разом з цим з розрахунку кошторисної документації необхідно виключити суми, які вказані спеціалістом на відновлення натяжної стелі, а саме 1028,00 грн. ( оздоблення стелі натяжною плівкою) і 4254,00 грн. ( натяжна стеля багет, ПВХ, полотно, кріплення), всього на суму 5282,00 грн. Що стосується зарахування до вартості шкоди суму у розмірі 649,00 грн. за товарним чеком від 21.12.2015р. за придбані електротовари, то суд вважає, що ці вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки факт пошкодження електричних приладів знайшов своє підтвердження в судовому засіданні. Крім того, допитана в судовому засіданні в якості свідка фізична особа підприємець [PERSON] суду показала, що займається продажем електротоварів. Памятає, що позивачка приходила разом з електриком і купувала в її магазині електротовари. Точну дату купівлі вона не памятає. Оглянувши наданий судом оригінал товарного чеку від 21.12.2015 року, суду пояснила, що цей товарний чек вона дійсно видавала. Допускає, що виправлення дати видачі чеку зроблені нею, оскільки виконані однією і тією ж пастою. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі Згідно з ч.3 ст.10, ч.ч. 1,2 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 22 ЦК України \~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, вина заподіювача презюмується і тягар доказування про невинуватість несе відповідач. Це означає, що при розгляді спору потерпілий має доводити наявність шкоди, протиправність поведінки заподіювача та наявність причинного звязку між його поведінкою та шкодою. На заподіювача шкоди закон покладає доведення відсутності його вини в завданні потерпілому шкоди. Зазначене розяснення надано у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 з подальшими змінами та доповненнями "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди". Згідно зі ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд вважає доведеним факт залиття належної позивачу квартири з вини відповідачів, а тому завдані позивачу внаслідок такого залиття збитки мають бути відшкодовані за рахунок відповідачів. За підрахунком суду з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути в солідарному порядку матеріальну шкоду у розмірі 20499,00 грн., яка складається з: -суми шкоди, визначеної в кошторисній документації, яка складена ТОВ «Бердянськгражданпроект», за виключенням 5282,00 грн., а саме: 1028,00 грн. (оздоблення стелі натяжною плівкою) і 4254,00 грн. (натяжна стеля багет, ПВХ, полотно, кріплення), у розмірі 17790,00 грн.; -оплати послуг по складанню кошторисної документації у розмірі 360,00 грн.; -оплати робіт по монтажу натяжної стелі у розмірі 1700,00 грн.; -оплати електроприладів на суму 649,00 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів також необхідно стягнути судові витрати, понесені позивачем на оплату судового збору у розмірі 275,60 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: partial