Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА Кременчуцька міська рада Полтавської області звернулась до Автозаводського районного суду м.Кременчука із позовом до [PERSON] в якому з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просила стягнути з відповідача на свою користь 117929 грн безпідставно збережених коштів. ВИМОГИ ПОЗИВАЧА Свої вимоги позивач мотивував тим, що 05.11.2013 відповідач набув право власності на нежитлову будівлю кафе за адресою: [ADDRESS] . Відповідач право користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS] А не оформив, що призвело до того, що в період з 14.01.2016 по 09.09.2019 включно він користувався земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, орендну плату не сплачував. У зв`язку із такою поведінкою відповідача Кременчуцька міська рада Полтавської області не отримала дохід від орендної плати за землю в сумі 117929 грн. Відповідачем не було добровільно сплачено кошти. В судовому засіданні представник позивача підтримала позов та просила його задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві.В в судових дебатах не заперечувала проти часткового задоволення позову із розрахунку площі земельної ділянки в 263 кв.м. Зазначила, що договір оренди, укладений із попереднім власником не розповсюджується на відносини, які виникли між сторонами по справі. Вважала необґрунтованими посилання представника відповідача на те, що [PERSON] земельною ділянкою не користувався, а тому не зобов`язаний сплачувати кошти, оскільки з моменту набуття права власності на нерухоме майно до нього перейшло право користування земельною ділянкою. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечував. Звертав увагу на те, що в доданому позивачем акті Комісії визначена площа земельної ділянки 263 кв.м, а не 462 кв.м, як зазначив позивач і на які останній проводив нарахування. Вказав, що позивачем не були надані докази, які б підтверджували грошову оцінку за 2016 2018 роки. Зазначив, що відповідач не повинен був виконувати умови договору оренди земельної ділянки, оскільки він був укладений строком на 5 років та не пролонгований. Звертав увагу на те, що [PERSON] не користувався земельною ділянкою. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Судом встановлено, що на підставі договору дарування нежитлової будівлі кафе, серія та номер: р. № 4224, посвідченого 05.11.2013 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., [PERSON] набув у власність нежитлову будівлю кафе, загальною площею 156.6 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Вказана обставина підтверджується Інформаційними довідками №151494067 та 151493432 від 28.12.2018. В судовому засіданні представники сторін підтвердили те, що між сторонами не укладався договір оренди земельної ділянки. Згідно проведеного позивачем розрахунку, сума збережених відповідачем коштів за період з 14.01.2016 по 09.09.2019 включно становить 117929 грн. НОРМИ ПРАВА Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно ст. 80 Земельного кодексу України, є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні. Статтями 125, 126 Земельного кодексу України передбачено, що право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, зареєстрованим відповідно до закону. Відповідно до ч. 2 ст. 120 Земельного кодексу України якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на який вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. В частині першій та другій статті 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення\~глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Згідно ч.1 ст.13, ст.18 ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру\~земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності; визначення розміру\~державного мита\~при міні,\~спадкуванні (крім\~випадків спадкування\~спадкоємцями першої\~та другої\~черги за\~законом (як\~випадків спадкування\~ними за\~законом,\~так і\~випадків спадкування\~ними за\~заповітом)\~і за\~правом представлення,\~а також\~випадків спадкування\~власності,\~вартість якої\~оподатковується за\~нульовою ставкою)\~та даруванні\~земельних ділянок\~згідно із\~законом; визначення втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва; розробки показників\~та механізмів\~економічного стимулювання\~раціонального використання\~та охорони\~земель; відчуження земельних ділянок площею понад 50 гектарів, що належать до державної або комунальної власності, для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд;\~проведення інвентаризації\~масиву земель\~сільськогосподарського призначення\~(у\~разі якщо\~попередня нормативна\~грошова оцінка\~земельних ділянок\~у цьому\~масиві не\~проводилася протягом\~5\~років до\~дня прийняття\~уповноваженим органом\~рішення про\~проведення такої\~інвентаризації).\~дартів,\~норм,\~правил,\~а також\~інших нормативно-правових\~актів на\~землях усіх\~категорій та\~форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у\~межах населених\~пунктів незалежно\~від їх\~цільового призначення\~-\~не рідше\~ніж один\~раз на\~5-7\~років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до\~Закону України\~"Про землеустрій". ОЦІНКА СУДУ На переконання суду, надані позивачем докази, які підтверджують відносини між Виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради та [PERSON] не мають значення для вирішення вказаної справи по суті. Суд відзначає, що право на земельну ділянку в набувача будинку, будівлі або споруди виникає з моменту набуття права на будинок, будівлю або споруду незалежно від будь-яких подальших дій набувача щодо оформлення права на земельну ділянку. Таке оформлення може мати місце в подальшому, в тому числі шляхом підписання відповідного договору (оренди, емфітевзису, суперфіцію). У зв`язку із викладеним, суд вважає необґрунтованим посилання представника відповідача, як на підставу для відмови у задоволенні позову, на те, що відповідач земельною ділянкою не користувався. На думку суду, факт користування відповідачем земельною ділянкою, що належить до земель комунальної власності без правовстановлюючих документів за період з 14.01.2016 по 09.09.2019 підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Велика Палата Верхового Суду в постанові від 23 травня 2018 року по справі 629/4628/16-ц(провадження 14-77 цс 18) зробила висновок про те, що за змістом приписів Земельного кодексу України виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені і яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте, враховуючи приписи частини другої\~статті 120 ЗК України, не є правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій ці будинок, будівля, споруда розташовані. Відтак, Велика Палата Верховного Суду вважає, що відсутні підстави застосовувати до спірних правовідносин приписи чинного законодавства України про відшкодування шкоди (збитків) власникам земельних ділянок. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки\~на підставі частини першої статті 1212 ЦК України (близькі за змістом висновки сформульовані у постанові Верховного Суду України від 12 квітня 2017 року у справі № 922/207/15). Крім того, 13 лютого 2019 року Велика Палата Верхового Суду винесла постанову по справі № 320/5877/17(провадження 14-32 цс 19) в якій дійшла до висновку про те, що за змістом глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондиційних - приріст майна у набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності у деліктних зобов`язаннях. Натомість, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна. … враховуючи приписи частини другої статті 120 ЗК України, не є правопорушенням відсутність у власника жилого будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій ці будинок, будівля, споруда розташовані. Відтак, Велика Палата Верховного Суду вважає, що відсутні підстави застосовувати до спірних правовідносин приписи чинного законодавства України про відшкодування шкоди (збитків) власникам земельних ділянок. До моменту оформлення власником об`єктів нерухомості права оренди земельних ділянок, на яких ці об`єкти розташовані, відносини з фактичного користування земельними ділянками без укладених договорів їх оренди та недоотримання їхнім власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Суд також враховує, що відповідачем не було надано доказів, які б підвереджували те, що кошти, які підлягали сплаті, були ним повернуті позивачу. Враховуючи встановлені судом обставини, суд вважає, що вимоги Кременчуцької міської ради Полтавської області про стягнення з відповідача коштів є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про правильність проведених розрахунків, суд відзначає наступне. Суд не може погодитись із доводами представника відповідача з приводу того, що відсутність даних про нормативну грошову оцінку за 2016-2018 роки свідчить про неправильність розрахунку, з огляду на те, що відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова\~оцінка земельних\~ділянок проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років. Також, суд враховує, що відповідачем не було надано доказів того, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки не відповідає дійсності. Разом із тим, оскільки відповідачу земельна ділянка не виділялась та між сторонами не було узгоджено площу земельної ділянки, а наявні в матеріалах справи докази, зокрема рішення Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради від 17.08.2018(а.с.27), акт комісії по визначенню та відшкодуванню збитків, заподіяних територіальній громаді внаслідок порушення земельного законодавства (а.с.28) підтверджують використання відповідачем земельної ділянки площею 263 кв.м, суд вважає, що нарахування безпідставно збережених коштів повинно було проводитись саме на вказану площу земельної ділянки. Отже, приймаючи до уваги те, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] , площею 462 кв.м становить 1091844,60 грн, то нормативна грошова оцінка вказаної земельної ділянки, площею 263 кв.м складає 621547,90 грн(2363,30 грн(за 1 кв.м) * 263 кв.м) Відтак, суд вважає за можливе частково задовольнити позов Кременчуцької міської ради Полтавської області та стягнути з відповідача на її користь 67486,59 грн ((621547,90 грн*5%*0,6*239/365(за 2019 рік))+ (621547,90*5%*0,6(за 2018 рік))+(621547,90*5%*0,6(за 2017 рік))+(621547,90*5%*0,6*353/366(за 2016 рік)) Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також необхідно стягнути судові витрати, які складають з судового збору в сумі 1099,39 грн пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial