Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаними позовом, у якому просив з урахуванням уточнених позовних вимог: -стягнути із ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» (індифікаційний код: 00851198, кол. ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня») на його користь орендну плату за договором оренди землі № б/н від 23.02.2008 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року за 2018 рік у розмірі 8202 грн. 26 коп., за 2019 рік у розмірі 10 503 грн 53 коп., та пеню за прострочення сплати орендної плати за 2018 рік у розмірі 441 грн. 28 коп, за 2019 рік - 181 грн 71 коп, а всього 19328 грн. 78 коп. -розірвати договір оренди земельної ділянки № б/н від 23.02.2008 року кадастровий № 6324855100:06:000:0193, загальною площею 7, 3331 га, укладений між ним та ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня» (ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки»), державна реєстрація від 17.09.2008 року № 040870200321, та додаткову угоду про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року. -Стягнути з ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» (індифікаційний код: 00851198,) на користь [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , всі судові витрати. В обгрунтування позовних вимог зазначив, що йому на праві власності згідно Державного акту про право приватної власності на землю серії ЯД № 045692 належить земельна ділянка, кадастровий № 6324855100:06:000:0193, загальною площею 7,3331 га. 23.02.2008 року між позивачем та ПАТ «Племінний завод ім. 20-річчя Жовтня» (правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки») було укладено договір оренди земельної ділянки № б/н, строком на 10 років. Окрім того, у Єдиному державному реєстрі прав на нерухоме майно міститься запис № 32510787 від 05.07.2018 року про реєстрацію Додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, строк дії якого встановлено до 24.11.2025 року. Використовуючи земельно ділянку, належну позивачеві, на підставі договору оренди землі № б/н від 23.02.2008 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року, якою у тому числі збільшено розмір орендної плати, ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки» не сплачувало орендну плату за користування нею за 2018, 2019 роки. Крім того, умовами спірного договору оренди землі передбачена сплата пені у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочення платежу. З огляду на зазначене, розмір пені, який підлягає стягненню за несвоєчасну сплату оренди за 2018 рік складає - 441 грн. 28 коп., за 2019 рік - 181 грн 71 коп. При цьому позивачем зазначено, що відповідачем було сплачено частково заборгованість по орендній платі, а саме за 2018 рік у сумі 3500 грн., за 2019 рік - 10 000 грн., яку було сплачено 05.02.2020 року. З урахуванням викладеного, оскільки відповідачем порушено умови договору оренди землі № б/н від 23.02.2020 року, а саме останній прострочив виплату орендної плати за 2018-2019 роки, тобто у даному випадку мала місце систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, що є підставою для розірвання зазначеного договору оренди. Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача, відповідач у судове засідання не з`явилися, [PERSON] надав заяву про перенесенню розгляду справи у зв`язку із зайнятістю у розгляді іншої цивільної справи у режимі відеоконференції із Сахновщинським районним судом Харківської області. У встановлений законом строк надав відзив, з якого вбачається, що з позовними вимогами не погоджується, вважає їх такими, що не відповідають дійсності. Так, відповідачем зазначено, що розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюється за згодою сторін у договорі оренди. Договором оренди землі № б/н від 23.02.2008 року розмір оренди встановлено 2 % від нормативно грошової оцінки землі (85832 грн) та становить 1716 грн 64 коп. Додатковою угодою про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року , яка набула чинності із 23.07.2019 року, був переглянутий розмір оренди , нормативна грошова оцінка землі встановлена у розмірі 275585 грн. 04 коп. Саме після набрання чинності Додатковою угодою про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року виникли правові підстави для подальшого розрахунку орендної плати згідно її умов. Крім того, відповідачем зазначено, що орендна платі за умовами Договору виплачується у так строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Зважаючи на вищевикладене, враховуючи дату набрання чинності змін до договору оренди землі, відповідач зазначає, що позивачем неправомірно здійснено розрахунок належних йому сум з урахуванням нового розміру нормативно грошової оцінки земельної ділянки. Щодо недоотримання позивачем орендної плати, то вказане твердження не відповідає дійсності, оскільки відповідачем [PERSON] за 2018 рік сплачувалася орендна плата у сумі 12 145 грн 72 коп (з цієї суми частина нарахована із переплати за 2017 рік, частина виплачена готівкою, частина утримана та перерахована до державного бюджету як ПДФО та військовий збір. З урахуванням викладеного, відсутні підстави для розірвання договору оренди землі у зв`язку із сплатою відповідачем оренди за 2018 рік та відсутність систематичного неналежного виконання орендарем обов`язку зі сплати оренди. З урахуванням строків розгляду справи, подання відзову, враховуючи той факт, що розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження, в свою чергу представник відповідача не з`явився для розгляду справи у судові засідання, посилаючись на свою зайнятість у розгляді іншої справи у режимі відеоконференції між Господарським районним судом м. Києва (за його місце знаходженням) та Сахновщинським районним судом Харківської області, яке проводиться під головуванням судді Зимовського О.С., суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, за наявними у матеріалах справи доказами, оскільки на розгляді Сахновщинського районного суду Харківської області перебуває ряд цивільних справ за позовами окремих осіб до ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», представником якого є Кравченко С.О., який бажає забезпечувати свою явку у судових засіданнях виключно у режимі відеоконференції. Разом з тим, [PERSON] неодноразово було повідомлено про технічну неможливість проведення судового розгляду справ у режимі відеоконференції, у зв`язку із відсутністю забезпечення Інтернету та наявністю у Сахновщинському районному суді Харківської області одного залу судових засідань при працюючих двох суддів. У зв`язку із викладеним, суд не визнає поважною причиною неявки [PERSON] у судове засідання. Крім того, особа, яка береться представляти інтереси інших осіб у інших справах, зобов`язана розраховувати навантаження, відстань суду від місця проживання чи місця роботи, щоб мати можливість сумлінно, ефективно, добросовісно і належним чином представляти інтереси третіх осіб, яким зобов`язхуються надавати правову допомогу. Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД 045602 від 20.02.2008 року [PERSON] є власником земельної ділянки площею 7, 3331 га, розташованої на території Сахновщинської селищної ради Харківської області, кадастровий №6324855100:06:000:0193. ( Том 1 а.с. 14). 23.02.2008 року між [PERSON] та ВАТ «Племзавод ім. 20-річчя Жовтня», правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», було укладено договір оренди землі № б/н, строком на 10 років, зареєстрований у відділі державної реєстрації Сахновщинського району Харківської області 24.11.2008 року за № 40870200321. Відповідно до умов договору розмір орендної плати встановлено 2 % від нормативної грошової оцінки і становить 1 716 грн 64 коп. орендна плата виплачується в такі строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 85 832 грн. Розділом «Відповідальність сторні за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки (Том 1 а.с. 15) 21.09.2017 року [PERSON] та ПАТ «Племзавод ім. 20-річчя Жовтня», правонаступником якого є ПрАТ «Сахновщинське ім. М.О. Ключки», було укладено додаткову угоду про поновлення дії договору оренди земельної ділянки (державна реєстрацію від 17.09.2008 року № 040870200321), якою внесено зміни до вищевказаного договору оренди землі. Зокрема, розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки встановлено 275585 грн. 04 коп. Строк дії договору становить 17 років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право на поновлення його на новий строк. Змінено розмір орендної плати у формі та розмірі 7,44% від нормативно грошової оцінки з-емлі і становить 20503 грн. 53 коп. з орендної плати утримується податок на прибуток у розмірі 18% та військовий збір у розмірі 1.5 %. Орендна плата виплачується в такі строки: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Зазначено, що додаткова угода є невід`ємною частиною договору оренди земельної ділянки (державна реєстрацію від 17.09.2008 року № 040870200321) та набирає чинності після підписання її сторонами та державної реєстрації. (Том 1 а.с. 16). Із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 24.09.2019 року вбачається, що державна реєстрація іншого речового права - Додаткової угоди про поновлення дії договору оренди земельної ділянки від 21.09.2017 року зареєстровано 05.07.2018 року, номер запису про інше речове право 32510787. (Том 1 а.с. 17). Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України «Про оренду землі» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), а також іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди земельної ділянки. Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції чинною на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Статтею 21 ЗУ «Про оренду землі» (у ред. 14.10.2008) визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Закону України "Про плату за землю") . Статтею 21 ЗУ «Про оренду землі» (у ред. 04.06.2017) орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Статтею 22 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції від 14.10.2008 року) передбачено, що орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати. Статтею 22 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції від 04.06.2017 року) орендна плата справляється у грошовій формі. За згодою сторін розрахунки щодо орендної плати за землю можуть здійснюватися у натуральній формі. Розрахунок у натуральній формі має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. Нормами ст. 24 ЗУ «Про оренду землі» (у редакції чинною на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема , своєчасного внесення орендної плати. Умовами договору оренди землі № б/н від 23.02.2008 року та додаткової угоди про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року передбачено такі строки виплат орендної пласти: ранні зернові - по закінченню жнив, а все інше - до кінця року. Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Стаття 549 ЦК України визначає поняття неустойки. Так, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За ч.ч.1 та 2 ст.550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, при цьому, проценти на неустойку не нараховуються. Розділом «Відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки. Так, позивачем в обгрунтування позовних вимог надано розрахунок орендної плати за договором оренди земельної ділянки кадастровий номер №6324855100:06:000:0193, з яким суд не може погодитися у зв`язку із тим, що позивачем під час проведення розрахунку оренди за 2018 рік взято за основу 2 % нормативної грошової оцінки землі (на підставі договору оренди землі від 2008 року), тоді як Указом Президента України «Про додаткові заходи щодо соціального захисту селян - власників земельних ділянок та земельних часток (паїв)» № N 92/2002 від 02.02.2002 року встановлено розмір орендної плати не менше 3 % визначеної відповідно до законодавства вартості земельної ділянки. Таким чином, розмір орендної плати, який підлягає стягненню, слід рахувати наступним чином. Нормативно грошова оцінка земельної ділянки з урахуванням коефіцієнтів індексації станом на 2018 рік становить: 85 832 (станом на 2008 рік) х1,152х1,059х1,249х1,2 =156 942 грн 79 коп. За період з 01.01.2018 року по 04.07.2018 рік (185 днів) з 3% становить: (156 942, 79 грн. х 3%)/ 365 днів х 185 днів = 2386 грн. 39 коп. Розмір орендної плати з 05.07.2018 року по 31.12.2018 рік (180днів) - на підставі додаткової угоди від 21.09.2017 року, яка набула чинності 05.07.2018 року) 7, 44 % нормативної грошової оцінки. Нормативна грошова оцінка землі станом на 2017 рік згідно умов Додаткової угоди від 21.09.2017 року становить 275585, 04 грн. (275 585, 04 грн х 7,44%) / 365 днів х 180 = 10 111, 33 грн. Тобто, загальний розмір орендної плати, який підлягає сплаті орендодавцеві за 2018 рік становить 10 111, 33 грн +2386, 39 грн =12497 грн 72 коп. Кінцевим строком сплати встановлено до 31.12.2018 року. Разом з тим, як вказано відповідачем та не заперечується позивачем, останньому було сплачено орендну плату за 2018 рік у розмірі 3500 грн. З урахуванням викладеного, розмір несплаченої орендної плати за 2018 рік становить 12497 грн 72 коп - 3500 грн. = 9497, 72 грн. Разом з тим, ч. 2 ст. 264 ЦПК України визначено, що при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. З урахуванням викладеного, приходжу до висновку про стягнення орендної плати за 2018 рік у розмірі 8 202, 26 грн., як того вимагає позивач. Щодо орендної плати за 2019 рік, слід виходити з такого розрахунку. Нормативна грошова оцінка землі - 275 585 грн. 04 коп. З 01.01.2019 року по 31.12.2019 рік (365 днів) - 7,44% нормативної грошової оцінки землі становить 20 503 грн. 53 коп. Кінцевий строк сплати до 31.12.2019 року. Сплачено, як зазначає представник позивача, 05.02.2020 року - 10 000 грн. Розмір несплаченої орендної плати за 2019 рік становить: 20503, 53 - 10 000 грн = 10503, 53 грн. Таким чином, сума несплаченої оренди яка підлягає стягненню на користь позивача за 2018-2019 роки становить 8 202, 26 + 10503, 53 = 18705, 79 грн. При цьому, відповідач не надав належні і допустимі докази сплати орендної плати за 2019 рік у строки і у розмірах, визначених додатковою угодою від 21. 09.2017 року. Суд критично ставиться до ствердження відповідача про виплату орендної плати за 2018 рік у 2017 році, оскільки це не передбачено умовами договору і не спростовує факт виплати орендної плати за 2018 рік не у повному обсязі. Розділом «Відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання договору» передбачено, що у разі несвоєчасної або неповної сплати орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі 0,01 % від грошової вартості орендної плати за кожен день прострочки. За період часу з 01.01.2019 року - 22.06.2020 рік (538 днів) сума пені становить 441, 28 грн. (8202,26 грн х 0,01% х 538 днів) За період часу з 01.01.2020 року - 22.06.2020 рік (173днів) сума пені становить 181,71 грн. (10503, 53 грн х 0,01% х 173 днів) Отже, за неналежне виконання відповідачем зобов`язань щодо сплати оренди протягом 2018-2019 роки підлягає стягненню на користь позивача заборгованість з урахуванням пені у розмірі 19328 грн 78 коп. Щодо вимоги позивача про розірвання договору оренди земельної ділянки № б/н від 23.02.2008 року та додаткової угоду про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року, приходжу до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України. Відповідно до ч 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України. Відповідно до п. «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати. Аналіз указаних норм дає підстави для висновку, що положення закону, які регулюють спірні правовідносини вимагають систематичної несплати орендної плати як підстави для розірвання договору оренди. Відповідно до частини першої статті 782 ЦК України наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за її користування протягом трьох місяців підряд. Отже, наведеними положеннями закону, які регулюють спірні відносини, передбачена систематична (два і більше випадки) несплата орендної плати, передбаченої договором, як підстава для розірвання договору оренди. Разове порушення умов договору оренди у цій частині не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання, але ж повторне порушення вже може свідчити про систематичність. Враховуючи, що до відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, слід дійти висновку, що при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України. Згідно з частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених законом або договором. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Стаття 611 ЦК України передбачає різні правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків і моральної шкоди. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, що значною мірою позбавляє того, на що особа розраховувала при укладенні договору, відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Про те, що сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є вичерпною підставою для розірвання такого договору свідчить усталена судова практика Верховного Суду, яку слід врахувати при застосуванні норми права відповідно до вимог частини четвертої статті 263 ЦПК України. Зокрема, такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 28 вересня 2016 року у справі № 6-977цс16 та від 12 грудня 2012 року у справі № 6-146цс12. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 (провадження № 61-41932сво18) зроблено висновок, що підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому, систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів палати Касаційного господарського суду від 02 травня 2018 року у справі № 925/549/17. При цьому систематичне порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість. Той факт, що відповідач сплатив усю суму заборгованості з орендної плати за землю, не має правового значення для вирішення цього спору, оскільки судами встановлений факт її систематичної несплати протягом періоду дії договору оренди землі. З урахуванням викладеного, оскільки відповідач неналежно виконуючи зобов`язання взяті на себе Договором, допустив систематичне порушення договору оренди земельної ділянки у частині не виплати та неповної виплати оренди у розмірі та строки, визначені Договором, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення вимог частині розірвання договору оренди земельної ділянки № б/н від 23.02.2008 року та додаткової угоду про поновлення терміну дії договору оренди земельної ділянки № б/н від 21.09.2017 року, номер запису про інше речове право: № 3210787 від 05.07.2018 року. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача судових витрат, пов`язаних із правовою допомогою, приходжу до наступного. За змістом статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути сумірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно ч.3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд ураховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.01.2014 (справа «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір - обґрунтованим (пункт 268). Представником відповідача - [PERSON] заявлено клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу у зв`язку із неспівмірністю. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано Додаток №1 до Договору прло нажання юридичних послуг№ 2 від 18.02.2020 року : написання позовної заяви становить 5 год./ціна за 1 год - 1000 грн ( 5х1000) = 5000 грн. Додано витанцію до прибуткового касового ордеру № 2 від 21.02.2020 року (Том 1 а.с. 20-22). Відповідно до частини 5 та 6 ЦПК України суд у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.. Відповідач зазначає про неспівмірність витрат на правничу допомогу та вказує, що адвокатом Бондарук Я.М. не доведено належним чином оплати за правничу допомогу у розмірі 5000 грн., не додано доказів їх внесення, не пред`явлено докази внесення запису до книги обліку доходів і витрат. Враховуючи наведене, визначаючись із обґрунтованістю заявлених витрат на правничу допомогу, суд виходить із того, що предмет спору в цій справі не є складним, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних та підготовка позову не вимагала значного обсягу юридичної та технічної роботи. Таким чином, суд вважає, що обґрунтованим і пропорційним до предмету спору розміром витрат на правничу допомогу є сума 2000 грн. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, та стягує із відповідача суждовий збір у розмір 1681 грн .60 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial