Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про стягнення збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕн в сумі 13768,12 грн. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив стягнути збитки, які виникли за період з 23.05.2012 року по 01.01.2014 року, оскільки даний вид порушення ПКЕЕн у споживача можливо виявити лише при здійсненні технічної перевірки, яка проводиться один раз на три роки, а не при контрольному зйомі показів приладу обліку. Відповідач позовні вимоги не визнала, посилаючись на те, що жодного з перерахованих і існуючих правил користування електричною енергією нею, як споживачем, не порушено, не виявлено факту самовільного підключення та факту споживання електричної енергії поза приладом обліку. Обставини справи, встановлені судом. Відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Миколаївобленерго», що мешкає за адресою: [ADDRESS]. За вказаною адресою відкрито особовий рахунок (укладено договір) № [NUMBER]. Відповідно до умов Договору, ПАТ "Миколаївобленерго" зобов'язується належним чином виконувати постачання електроенергії, а споживач зобов'язується належним чином користуватися поставленою енергією, проводити оплату отриманих послуг по електролічильнику та утримувати електроустановку Згідно п. 7 Договору межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за технічний стан та обслуговування електричних мереж встановлена на вихідних клемах розрахункового засобу обліку, що відповідає вимогам пункту 2.4 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 №28. Згідно з положеннями п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року, п. 12, 13 Договору про користування електроенергією № [NUMBER] енергопостачальника зобов*язано перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, проводити планові повірку, ремонт і заміну приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором. 09 січня 2014 року представниками (контролерами) ПАТ «Миколаївобленерго» [PERSON], [PERSON] та [PERSON] при здійсненні технічної перевірки дотримання вимог діючих ПКЕЕн було встановлено порушення відповідачем Правил користування електроенергією для населення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що є власністю енергопозичальника схованою електропроводкою поза приладу обліку з порушенням схеми обліку, що не можливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку». За вказаним порушенням було складено Акт про порушення № D3223. Факт порушення зафіксовано на фото. Згідно протоколу №1 від 11 лютого 2014 року, Акт № D3223 був розглянутий комісією, яка була проведена без присутності споживача, який належним чином був повідомлений про засідання комісії філії Миколаївського району ПАТ «Миколаївобленерго», прийнято рішення, що в результаті порушення відповідачем ПКЕЕн було нанесено збитків в розмірі 13768,12 грн. Розрахунок проведено за період з 23.05.2012 року по 09.01.2014 року. У відповідності до вимог ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За ст. 4 ЦПК України, суд захищає права, свободи та інтереси виключно у спосіб, визначений Законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень ( ст. 10 ч.3 ЦПК України). Виходячи із вимог ст.ст.212-215 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обгрунтованим є рішення суду, яке постановлено на основі повно і всебічно з*ясованих обставин, на які сторони посилаються, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, які правовідносини випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню для цих правовідносин, чи були порушені не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси,за захистом яких особа звернулась, а якщо були, то ким. Предмет доказування складається із встановлення обставин щодо порушення прав позивача, які підтверджують право позивача і є підставою для позову, які свідчать про порушення прав відповідача конкретним суб*єктом- відповідачем, встановлюють розмір завданої шкоди. Виходячи зі змісту ст. 58 ЦПК України, доказ повинен підтверджувати певну юридичну обставину та збігатися з відповідною обставиною в законодавчій нормі, на яку посилається позивач. За приписами ст. 59 ч.2 ЦПК України, обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. За такого, доказ несе в собі інформацію про обставини справи, з існуванням якої особа пов*язує виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов*язків, а засіб доказування - сукупність окремих доказів , які за ЦПК допустимі для доказування в конкретній справі. У відповідності до ч.1 Постанови КМУ від 26 липня 1999 р. N 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення», ці Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Статтею 2 вказаної Постанови передбачено, що самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. У відповідності до ч. 2 ст. 3 даної постанови, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного терміну жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін. Згідно ст. ст. 35, 36, ч. 1,5 ст. 37 , енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості;. неоплати за встановлення нового приладу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача. Відновлення електропостачання споживача здійснюється протягом 3 днів у містах після усунення порушень і оплати споживачем заборгованості, витрат на повторне підключення та збитків, завданих енергопостачальнику. У разі розгляду спірних питань у судовому порядку термін відключення не повинен перевищувати 1 місяця за умови відсутності у споживача заборгованості за спожиту електричну енергію. Енергопостачальник має право: пропонувати споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. Пунктами 7, 8 ст. 38 вказаної Постанови передбачено, що енергопостачальник зобов'язується: проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків; проводити планову повірку, ремонт і заміну приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором. Згідно ст. 39, ч. 3 ст. 41, ч. 9 ст. 42 представник енергопостачальника під час знімання показань приладів обліку, заміни приладів обліку, виписування платіжних документів за електричну енергію та інших дій, що виконуються відповідно до цих Правил, зобов'язаний пред'являти своє службове посвідчення. Споживач електричної енергії має право на підключення до електричної мережі у разі виконання правил користування електричною енергією. Споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Відповідно до вимог ст. 44 вказаної Постанови у разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору у розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. Згідно ч. 2, 4 ст. 48 Постанови,споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Статтею 53 Постанови передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Порядок складання актів про порушення ПКЕЕН визначено пунктом 53 ПКЕЕН та розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562. При цьому, пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 року №122, встановлено, що обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Таким чином, в Акті про порушення представниками енергопостачальника проводиться фіксація виявленого порушення ПКЕЕН споживачем та під час складання Акта про порушення відбувається збір вихідних даних, необхідних та достатніх для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Відповідно до положень пункту 4.5 Методики до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Положеннями пункту 4.7 Методики встановлено, що текст акта про порушення повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. У відповідності до вимог пункту 4.6 Методики, у Акті міститься вся необхідна та достатня інформація для проведення нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. А саме: межа балансової належності, перерізи та матеріал всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, які виміряні із дотриманням законодавства у сфері метрології та метрологічної діяльності, та визначено частину електромережі за балансовою належністю, до якої було здійснено «самовільне підключення». Згідно з вимогами пункту 3.1 Методики, у разі виявлення у споживача факту самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза приладом обліку, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Відповідно до положень пункту 1.2 ПКЕЕ. Контрольний огляд засобу обліку - це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та /або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Відповідно до вимог пункту 38 ПКЕЕН енергопостачальник зобов*язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показів приладу у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків. Таким чином, у разі виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки, у тому числі «самовільного підключення проводу поза електролічильником «відкритим способом», як зазначено в Акті, у цьому випадку розрахунок збитків за Актом проводити необхідно з дати останнього контрольного огляду засобу обліку до дати оформлення Акта, але зазначений термін має не перевищувати шість місяців (вимоги пункту 3.3 Методики). Згідно з розрахунку вартості не облікованої електричної енергії за формулою 2.7 пункту 3.5 Методики, проведеного з 23.05.2012 року до 01.01.2014 року - дати виявлення порушення за самовільне підключення з порушенням схеми обліку нараховано до сплати 13768,12 грн., однак у відповідності до вимог п. 3.3 Методики стягненню підлягють збитки за період з 01.08.2013 року по 01.01.2014 року, що становить 3718,62 грн. Згідно ч.2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» крадіжка електричної енергії, у тому числі пошкодження приладу обліку; порушення ПКЕЕН, визначено, як правопорушення в електроенергетиці, а відповідно до ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику», споживач електроенергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН, згідно з законодавством України. Допитані в залі судового засіданні свідки-контролери [PERSON], [PERSON] пояснили, що [PERSON] було самовільно підключено електричну проводку до електричної мережі поза приладом обліку. Заперечення відповідача спростовуються вищевикладеним та поясненнями свідків-контролерів. Враховуючи вищевикладене, на підставі ст.ст. 525, 526 ЦК України, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути збитки у сумі 3718,62 грн. з моменту останньої контрольної перевірки (01.08.2013 року по 01.01.2014 року), задовольнивши позов частково. У відповідності зі ст. 88 ЦПК України, з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 243,60 грн. та судовий збір на користь держави у розмірі 307,60 грн.

Outcome: partial