Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, просить суд визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, що видане в.о. державного нотаріуса Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Л.Б. [PERSON] після смерті [PERSON] ; скасувати в Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис про реєстрацію права власності на будинок по [ADDRESS] за [PERSON] ; звільнити його від сплати судового збору за подачу позовної заяви на підставі п. 9 ч. 2 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», як інваліда 2 групи. В обґрунтування позову зазначає, що рішенням Таращанського районного суду Київської області від 09.09.2011 по справі № 2-503/2011 за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими спорудами, який розташований в [ADDRESS] . Після розлучення та розподілу сумісного майна, виїхав на постійне проживання за межі Київської області. В зв`язку з погіршенням стану здоров`я він тривалий час лікувався і йому встановлено 2 групу інвалідності. Приїхавши в серпні 2018 року до належної йому частини будинку, в сільській раді йому повідомили, що його колишня дружина [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина і все спадкове майно було оформлене на відповідача. З метою реєстрації права власності на частину житлового будинку він звернувся до сектору державної реєстрації Таращанської РДА, де йому повідомили, що право власності на 1/2 частину житлового будинку за ним не може бути зареєстроване, оскільки право власності на зазначений будинок в цілому зареєстроване за відповідачем - [PERSON] . Таким чином, він в даний час фактично позбавлений права власності на належну йому частину будинку. У встановлений судом строк відзиву на позовну заяву відповідачем не подано. Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: в.о. державного нотаріуса Таращанського нотаріального округу Київської області Калітенко Л.Б. 05.03.2019 подано пояснення щодо позову в яких зазначено, що згідно ч. 4 ст. 1269 ЦК України, яка передбачає, що заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун, [PERSON] , діючи від імені малолітньої дочки, [PERSON] (факт усиновлення встановлено згідно рішення Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2017), з`явилася в Таращанську районну державну нотаріальну контору Київської області 18.05.2017 для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] (біологічної матері [PERSON] ). На підставі поданих належним чином документів [PERSON] в цей же день було заведено спадкову справу за № 38/2017. Підпунктом 2.2 пункту 2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого 22 лютого 2012 року за № 282/20595 передбачено, що при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Відповідно до зазначеного пункту в.о.державного нотаріуса Таращанської РДНК Калітенко Л.Б. було перевірено таку інформацію, про що свідчать долучені до спадкової справи інформаційні довідки. Повторне звернення [PERSON] до нотаріальної контори було 20 липня 2017 року для отримання запитів до БТІ стосовно правовстановлюючих документів на житловий будинок, який знаходиться в [ADDRESS] , та в якому були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] , до дня смерті останньої. У зв`язку зі спливом шестимісячного терміну, який передбачений ст. 1270 ЦК України, а також на підставі поданих документів [PERSON] , [INFO] року було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на вищезгаданий житловий будинок на ім`я [PERSON] . Додатково зазначає, що перед видачею вказаного вище свідоцтва про право на спадщину за законом, нею (в.о. державного нотаріуса в.о.державного нотаріуса Таращанської РДНК) було встановлено, що даний житловий будинок купувався померлою під час зареєстрованого шлюбу з [PERSON] (першим чоловіком померлої). Шлюб з яким в свою чергу було розірвано на підставі рішення Таращанського районного суду Київської області у 2011 році. Однак, оскільки окрім [PERSON] та її дочки, ніхто не проживав та не був зареєстрований у спадковому будинку, про що вказує довідка видана Ріжківською сільською радою Таращанського району Київської області 18 травня 2017 року за № 122, а також беручи до уваги той факт, що ніхто не звертався до нотаріальної контори для подачі відповідної заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] та згідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України, яка передбачає, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, тому у нотаріуса не було підстав, які передбачені ст. 49 Закону України «Про нотаріат», для відмови у видачі вищевказаного свідоцтва про право на спадщину за законом. Додатково зазначає, що [PERSON] , повідомила, що їй про [PERSON] , його місце проживання чи перебування нічого не відомо. Повідомляє, що вказані норми ЦК України, Закону України «Про нотаріат» та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України відповідають дії на момент заведення спадкової справи після померлої [INFO] року [PERSON] та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок розташованого в [ADDRESS] , без зазначення змін на даний час розгляду у судовому порядку справи. Позивач в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі. Пояснив, що раніше був зареєстрований у спірному будинку. Десь 5-6 років тому добровільно зареєструвався в Житомирській області. Зараз він ніде не зареєстрований. Іншого нерухомого майна не має. В зв`язку зі станом здоров`я не було можливості зареєструвати належним чином право власності на будинок. Законний представник відповідача [PERSON] , яка діє в інтересах малолітньої [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала. Пояснила, що її рідний брат проживав однією сім`єю з [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] вони усиновили дитину. Потім звернулися до державного нотаріуса щодо оформлення спадщини. Про наявність рішення Таращанського районного суду Київської області від 09.09.2011 року не знала. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: в.о. державного нотаріуса Таращанського нотаріального округу Київської області в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, в поясненнях до позову, просить справу слухати без її участі у зв`язку з великою завантаженістю в роботі та веденням двох нотаріальних контор (Рокитнянської та Таращанської). Однак, проти вирішення справи по суті, згідно цивільного законодавства та наданих сторонами матеріалів та доказів, не заперечує. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Cлужби у справах дітей та сім`ї Таращанської РДА Київської області Смовж Л.В. в судовому засіданні пояснила, що з [PERSON] вперше зустрілася, коли восени 2016 року захворіла [PERSON] . Потім одинока мати [PERSON] несподівано померла і [PERSON] набула статус сироти. Сім`я Земби вирішила залишити дитину у сім`ї, після чого у лютому 2017 дитина була усиновлена. Не було відомо про наявність рішення Таращанського районного суду Київської області від 09.09.2011 року, що був поділ майна. Заслухавши думку сторін по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , який рішенням Таращанського районного суду Київської області по справі № 2-507/11 від 26.09.2011 розірвано. Рішення суду набрало законної сили 07.10.2011. Рішенням Таращанського районного суду Київської області по справі № 2-503/2011 року від 09.09.2011 за позивачем та [PERSON] визнано право власності на 1/2 частину (за кожним) житлового будинку з господарськими спорудами, який розташований [ADDRESS] , вартістю 30738 грн на земельній ділянці 0,50 га. Рішення суду набрало законної сили 20.09.2011. Згідно Виписки з погосподарської книги № 4 за 2011-2015 роки, що видана 07.08.2018 виконавчим комітетом Ріжківської сільської ради Таращанського району Київської області, за адресою в [ADDRESS] проживав, в тому числі, [PERSON] , вибув 09.09.2011. Згідно копії посвідчення серії [NUMBER] , виданого 20.11.2012 вбачається, що [PERSON] призначена державна соціальна допомога особам, які не мають права на пенсію та інвалідам ІІ групи. Згідно копії Свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 09.12.2016 виконавчим комітетом Ріжківської сільської ради Таращанського району Київської області, [INFO] року [PERSON] померла (актовий запис № 13). [PERSON] до дня смерті була зареєстрована та проживала по [ADDRESS] разом із дочкою [PERSON] , [INFO] . Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2017 по справі № 379/244/17 змінено прізвище, по батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне її майно, в тому числі на 1/2 частину житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами, який розташований по [ADDRESS] . [PERSON] в силу ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем за законом першої черги на спадкове майно. 18.05.2017 [PERSON] , діючи від імені малолітньої дочки, [PERSON] (факт усиновлення встановлено згідно рішення Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2017) звернулася до Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини померлої [INFO] [PERSON] (біологічної матері [PERSON] ). У зв`язку з відсутністю у Спадковому реєстрі спадкової справи, спадкового договору, заповіту, та у зв`язку зі спливом шестимісячного строку для прийняття спадщини, враховуючи положення ч. 1 ст. 1272 ЦК України, яка передбачає, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, 11.10.2017 в.о. державного нотаріуса Таращанської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Л.Б. видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яке зареєстровано в реєстрі за № 663, на ім`я [PERSON] , після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадщина, на яку видано зазначене свідоцтво, складається з житлового будинку розташованого в [ADDRESS] , який має 47,70 кв.м житлової площі, 70,40 кв.м загальної площі, в цілому. Згідно з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 133511962, за [PERSON] [INFO] зареєстровано право приватної власності на житловий будинок (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1376122132244), адреса: [ADDRESS] , розмір частки: 1, номер запису про право власності : 22778600. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає прямо із закону або не законність набуття права власності не встановлено судом. Згідно ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. Пунктом 27 абз. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. В даному випадку має місце порушення, у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину за законом, права власності позивача. Позов не підлягає до задоволення в частині скасування запису про реєстрацію права власності, оскільки в силу ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. На підставі викладеного,

Outcome: partial