Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

\~ \~ \~ \~КС "ОЩАД КАСА" (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] (далі - відповідач-1), [PERSON] (далі - відповідач-2), [PERSON] (далі - відповідач-3) про стягнення заборгованості за кредитним договором, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 27 грудня 2016 року до позивача звернувся відповідач-1 із заявою на вступ до кредитної спілки, того ж дня заяву на вступ розглянуто та прийнято рішення про його прийом в члени КС «ОЩАД КАСА», тоді ж він сплатив вступний внесок та обов`язковий пайовий внесок, таким чином набув членства у кредитній спілці. 18 березня 2019 року відповідач-1 подав заяву про надання кредиту та того ж дня було прийнято рішення про надання кредиту. 18 березня 2019 року позивач та відповідач-1 уклали кредитний договір №ОК-4/0037/19/12, відповідно до п.1.1 якого позивач зобов`язався надати відповідачу кредит у сумі 11274,86 грн. Позивач виконав умови договору та надав відповідачу-1 кредит у розмірі 11274,86 грн., а останній його отримав. \~ \~ \~ \~18 березня 2019 року між позивачем та відповідачами було укладено договір поруки за №ОК-4/0037/19/12 відповідно до якого поручитель зобов`язувався солідарно з відповідачем відповідати перед позивачем за виконання зобов`язань відповідачем-1 за договором кредиту. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору станом на 24 жовтня 2019 року утворилася заборгованість, яка складає 17849,06 грн., з яких 721,87 грн. нарахована сума пені; 959,36 грн. нарахований штраф; 4892,97 грн. несплачена сума процентів; 11274,86 грн. заборгованість по сплаті основної суми кредиту. \~ \~ \~ \~Посилаючись на вказані обставини, позивач просив суд стягнути з відповідачів кредитну заборгованість у розмірі 17849 грн. 06 коп., судові витрати у розмірі 1921 грн., а також витрати на правову допомогу у розмірі 3200,00 грн.. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 27 листопада 2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~Від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву відповідно до змісту якого останній вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що не мають законодавчого обґрунтування, а тому у їх задоволенні має бути відмовлено. Зокрема, стверджував, що він отримав кредит в розмірі 10000,00 грн. відповідно до кредитного договору від 27 грудня 2016 року, який повністю виплатив. Зазначив, що кредитна спілка вдалась до шахрайських дій, а саме запропонувала підписати кредитний договір від 18 березня 2019 року начебто для того, щоб надати йому довідку про те що він повністю розрахувався з позичальником. Пізніше, коли він прочитав договір, то дізнався, що сума кредиту зазначена 11274,86 грн. та ці кошти у позивача він не позичав. З приводу шахрайських дій він звернувся до поліції. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, просила задовольнити з підстав викладених в позові. Пояснила, що працівниками поліції проводилася перевірка по заві відповідачів, але прийняте рішення про відсутність у їхніх діях будь-якого злочину. \~ \~ \~ \~Відповідач-2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в позові. Пояснила, що спілка вдалася до шахрайських дій та ніяких коштів вони не брали, а попередній кредит за 2016 рік вони повністю погасили. \~ \~ \~ \~Відповідач-1 та відповідач-3 в судових засіданнях 17 грудня 2019 року та 10 лютого 2020 року заперечували проти задоволення позову. В судове засідання 03 березня 2020 року не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою. Причини неявки суду не повідомили. \~ \~ \~ \~Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. 18 березня 2019 року між КС «ОЩАД КАСА» та відповідачем [PERSON] , а також відповідачами [PERSON] , [PERSON] , як поручителями, укладено договір про споживчий кредит №ОК-4/0037/19/12, згідно з яким позивач зобов`язався надати відповідачу-1 споживчий кредит у розмірі 11274,86 грн. на період до 18 березня 2021 року з реальною річною відсотковою ставкою 37,79 % (а.с. 14-15). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , несуть солідарну відповідальність з відповідачем [PERSON] згідно з договором поруки № ОК-4/0037/19/12 від 18 березня 2019 року (а.с.18) та зобов`язані солідарно з позичальником відповідати перед кредитором за виконання зобов`язань по вказаному договору про споживчий кредит. Відповідно до п.2.1 договору поруки поручитель відповідає перед кредитодавцем в тому ж обсязі, що і позичальник за повернення кредиту, сплату відсотків, можливих штрафних санкцій та відшкодування збитків. Як вбачається з копії видаткового чеку від 18 березня 2019 року ІД №38713679 (а.с.22) позивачем видано через касу довгостроковий кредит в сумі 11274,86 грн. згідно договору ОК-4/0037/19/12 від 18 березня 2019 року, одержувач [PERSON] (відповідач-1). Відповідно до умов укладеного договору погашення кредиту та сплата відсотків за користування кредитом здійснюється згідно з графіком по частинах, щомісячно, не пізніше 20-го числа кожного місяця, а також сумами, не меншими, ніж вказані в графіку погашення, згідно з п.п.8 п.8.2.2 Договору. Згідно з п. 6.4. договору у разі прострочення виконання позичальником зобов`язань зі сплати платежів, зокрема, у разі затримання сплати частини кредиту та/або відсотків більш як на один календарний місяць, кредитодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення кредиту та сплати відсотків. Крім того, умовами договору передбачено сплату неустойки у вигляді пені та штрафу за порушення зобов`язання щодо повернення кредиту та відсотків за ним. Також передбачено право позивача стягувати з відповідача пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, та штраф в розмірі 45% відсотків річних від простроченої заборгованості по сплаті основної суми кредиту та процентів за користування кредитом на підставіст.625 ЦК України. Пунктом 3.1. договору передбачено, що обчислення строку користування кредитом та нарахування відсотків за договором здійснюється за фактичну кількість календарних днів користування кредитом з розрахунку 72 % річних. При цьому проценти за користування кредитом нараховуються у відсотках від суми кредиту з наступного дня після дня надання кредиту позичальнику до дня повного погашення заборгованості за кредитом. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем-1 умов кредитного договору станом на 24 жовтня 2019 року утворилася заборгованість, яка складає 17849,06 грн., з яких 721,87 грн. нарахована сума пені; 959,36 грн. нарахований штраф; 4892,97 грн. несплачена сума процентів; 11274,86 грн. заборгованість по сплаті основної суми кредиту. (а.с. 27). 04 червня 2019 року на ім`я відповідачів рекомендованими листами позивачем направлялися письмові вимоги щодо погашення простроченої заборгованості в термін до 14 червня 2019 року (а.с.28, 29, 30). Проте, станом на 24 жовтня 2019 року відповідачами жодних проплат на погашення як основної суми кредиту так і відсотків за користування кредитом не відбулося, що призвело до утворення вказаної заборгованості. Наданий позивачем розрахунок наявної заборгованості за договором відповідачами оспорювався, але жодних доказів, які б спростовували суму заборгованості відповідачами суду не надано. Суд погоджується з наданим позивачем розрахунком частково з огляду на таке. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. А тому, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні вимоги про стягнення штрафу в сумі 959,36 грн. На підставі викладеного, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення штрафу в сумі 959,36 грн. до задоволення не підлягають, а вимоги про стягнення основної суми кредиту в розмірі 11274,86 грн.; суми несплачених процентів в розмірі 4892,97 грн.; суми нарахованої пені за прострочення виконання умов кредитного договору в розмірі 721,87 грн. слід задовольнити. Щодо посилання відповідачів на ту обставину, що позивач вдався до шахрайських дій та жодних коштів вони не отримували, то вказане спростовується видатковим чеком від 18 березня 2019 року ІД №38713679 (а.с.22), де відповідачем-1 зазначено, що він отримав 18 березня 2019 року 11274,86 грн. Окрім цього, як вбачається з довідки Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області по заві відповідача-1 проводилася перевірка та підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено (а.с.81). \~ \~ \~ \~Щодо стягнення з відповідачів на користь позивача судових витрат, а саме витрат на правничу допомогу слід зазначити наступне. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Вимога про стягнення суми понесених витрат на правничу допомогу в розмірі 3200 гривень задоволенню не підлягає оскільки, позивачем заявлено вимогу про компенсацію витрат, понесених ним у зв`язку з підготовкою позовної заяви та інших документів процесуального характеру, що здійснювалось не адвокатом, а ФОП [PERSON] . Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на часткове задоволення позовних вимог про стягнення заборгованості, а саме у розмірі 16889,70 гривень, що становить 94,62% (16889,70 / 17849,06 х 100) від заявлених позовних вимог, з відповідачів підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 1817,65 гривень (1921,00 / 100 х 94,62), тобто по 605,95 гривень з кожного. На підставі викладеного вище,

Outcome: partial