Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-17 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом [PERSON], [PERSON], про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири. В позові вказували, що [PERSON] та [PERSON], є власниками квартири [ADDRESS]. Це підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру. Поверхом вище знаходиться квартира № 5, власником якої є відповідач [PERSON], яка в даний час знаходиться на заробітках за кордоном. В даній квартирі проживають, як квартиронаймачі (квартиранти) відповідач [PERSON], та її чоловік [PERSON]. 21 липня 2014 року квартиру було затоплено. Так, 21.07.2014р. позивач по справі [PERSON], який періодично доглядає за квартирою виявив, що по стінам квартири текла вода. Побачивши це, він піднявся поверхом вище до сусідів, щоб вияснити причини затоплення квартири, проте власника квартири він на той момент, не застав, а квартиранти були в нетверезому стані. Після чого він звернувся до виконкому Іспаської сільської ради, та звернувся із відповідною заявою до Вижницького РВУ МВС України в Чернівецькій області. В той же день, працівником міліції було відібрано пояснення у [PERSON], яка письмово пояснила, що приблизно о 11 год. прокинувшись прийняла душ, та з власних потреб поїхали в м. Вижниця. Через деякий час повернувшись до своєї квартири побачила, що у ванній кімнаті не перекритий кран та кімнату залило водою. Позивачем по справі [PERSON] та сусідами був складений акт про залиття квартири. Зазначали, що внаслідок залиття квартири було зіпсовано стелю та стіни загальною площею більше 100 м.кв., в кухні, коридорі та коморі намокла стеля та стіни, намокли відкоси дверей, замокли розетки, люстри вийшли із ладу, так як по стінах текла вода, квартира потребувала термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно локального кошторису, розрахунку загально-виробничих витрат на поточний ремонт квартири та дефектного акта, позивачам, завдано матеріальну шкоду в сумі 7920 грн., які складені спеціалістом ( інженером-проектувальником) [PERSON] Вина квартирантів, які проживають в квартирі, власником якої є [PERSON], в тому, що вони внаслідок недбалості та халатності, залили водою квартиру, в результаті чого мені спричинено майнову шкоду на загальну суму 7920 грн. Вина власника квартири [PERSON] полягає у тому, що вона впустила в свою квартиру квартирантів, які порушують правила співжиття, та порушують правила користування житловими приміщеннями, та які спричинили нам матеріальну та моральну шкоду. Відповідачі повинні нести матеріальну відповідальність разом, в солідарному порядку, за заподіяну нам шкоду. Бажаючи врегулювати спір в добровільному порядку, позивач по справі [PERSON] 05.08.2015р. направила досудове попередження свекрові відповідачки [PERSON], яка в даний час знаходиться за кордоном на заробітках - [PERSON]. Не дивлячись на ту обставину, що вони намагалися мирно вирішити спір, та не дивлячись на те, що фактично матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири заподіяні їм на значно більшу суму, аніж зазначено в локальному кошторисі, розрахунку загально-виробничих витрат на поточний ремонт квартири та дефектному акті, він до них навіть не підійшов, Крім того діями відповідачів позивачам завдано моральної шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивачі оцінюють у 7000 ( сім тисяч) грн., по 3500 грн. для кожного. Просять стягнути з відповідачів, в солідарному порядку, на їх користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 7920 ( сім тисяч девятсот двадцять) грн. Стягнути з Відповідачів, в солідарному порядку, на їх користь відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 7000 ( сім тисяч) грн., по 3500 кожному та судові витрати по справі. Представник в судовому засіданні позов позивач підтримав просив задовольнити його в повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи через ЗМІ газета «Буковина» №50(2455) від 11 грудня 2015 року. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказував на те, що квартира позивачів була затоплена . Ремонт тривав біля двох місяців. Під час проведення робіт необхідно було поміняти електропроводку, перештукатурити стіни в кімнатах по ремонтувати стелю, оскільки все було мокре . Свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що квартира позивачів була затоплена відповідачами. Зайшовши до квартири побачила, що стеля і стіни в коридорі були мокрі, квартира після затоплення потребувала капітального ремонту. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, свідків дослідивши письмові матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло виданого виконкомом Іспаської сільської ради згідно розпорядження органу приватизації № 7 від 08 грудня 1998 року позивачі [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири в с.Іспас Вижницького району . Висновком про результати перевірки по зверненню [PERSON] затвердженим т.в.о начальника Вижницького РВ УМВС України у Чернівецькій області [PERSON] встановлено, що 21.07.2014 р. позивач по справі [PERSON], який періодично доглядає за квартирою виявив, що по стінам квартири текла вода. Побачивши це, він піднявся поверхом вище до сусідів, щоб вияснити причини затоплення квартири, проте власника квартири він на той момент, не застав, а квартиранти були в нетверезому стані. Після чого він звернувся до виконкому Іспаської сільської ради, та звернувся із відповідною заявою до Вижницького РВУ МВС України в Чернівецькій області. В той же день, працівником міліції було відібрано пояснення у [PERSON], яка письмово пояснила, що приблизно о 11 год. прокинувшись прийняла душ, та з власних потреб поїхали в м. Вижниця. Через деякий час повернувшись до своєї квартири побачила, що у ванній кімнаті не перекритий кран та кімнату залило водою. В акті обстеження матеріально побутових умов [PERSON] , яка проживає за адресою [INFO] вказано, що остання дійсно проживає за даною квартирою з своїм чоловіком [PERSON], квартиру винаймають у [PERSON], яка є власницею. Згідно пояснень наданих [PERSON] ДІМ Вижницького РВ УМВС в Чернівецькій області , вказувала, що 21.07.2014 року приблизно о 11.00 год. прокинувшись прийняла душ та з власних потреб поїхала в м.Вижниця . Повернувшись до квартири побачила що у ванній кімнаті не перекритий кран та кімнату заливає водою. Закривши кран спустилась поверхом нижче, а саме до квартири в якій проживає [PERSON], щоб спитати чи не завдала йому шкоди але останього вдома не було. Згідно локального кошторису на проведення відновлювального ремонту після затоплення водою квартири [PERSON] по вул. Шевченка с.Іспас Вижницького району та дефектного акту кошторисна вартість ремонту становить 7920 гривень. Згідно зі ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно дост. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Як зазначено у ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно з ч.1 ст.10 Житлового кодексу України громадяни зобовязані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями. За ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст.179 Житлового кодексу України, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.18 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76 (далі Правила), власники квартир, наймачі та орендарі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. За змістом п.2.3.6 Правил у разі залиття, аварії квартир комісією ЖЕО складається відповідний акт, з яким під розпис ознайомлюються мешканці квартир. В акті, окрім іншого, описуються наслідки залиття, а також чітко зазначаються причини залиття. Положеннями ст.1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналізуючи вимоги позивача в частині солідарного стягнення з відповідачів матеріальної шкоди, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди, довкіллю або культурній спадщині не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі. Оцінюючи розмір заявлених позовних вимог в частині відшкодування матеріальних збитків, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню в розмірі 7920 гривень . Щодо стягнення моральної шкоди та визначення її розміру суд виходив з наступного. Згідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту порушених прав та інтересів є відшкодування, в тому числі, моральної шкоди. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в т.ч. моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна. Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно роз'яснень, даних у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року, із змінами внесеними постановою № 5 від 25 травня 2001 року, "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. Що стосується позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, суд виходить з того, що внаслідок залиття квартири був порушений звичний устрій життя позивачів, що погіршило стан проживання їх в квартирі, завдало моральну шкоду. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує ступінь та тривалість моральних страждань позивача, які пов'язані з його душевними хвилюваннями з приводу залиття його квартири, доведеність вини відповідача у залитті квартири, причинено-наслідковий зв'язок, у зв'язку з чим вважає за доцільне стягнути з відповідачів в рахунок заподіяної позивачам моральної шкоди по 1000,00 гривень кожному. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені документально підтверджені судові витрати.

Outcome: partial