Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 31 877,69 грн., моральну шкоду в розмірі 15 000,00 грн. та судові витрати по сплаті судового збору, проведення експертизи та послуг адвоката. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником транспортного засобу «Skoda Octavia А7», номерний знак « [NUMBER] », 2014 року випуску. Так, 15.03.2017 приблизно о 21 год. 55 хв. її племінник [PERSON] , керуючи вказаним транспортним засобом, рухаючись по вул. Грушевського в м. Ужгород в напрямку вул. Заньковецької наїхав на перешкоду - дерев`яну конструкцію (дошки) та будівельне сміття, яке знаходилося на проїзній частині дороги, внаслідок чого транспортний засіб зазнав механічних пошкоджень, а вона матеріальних збитків. Розмір останніх відповідно до висновку судового експерта становить 31 877,69 грн. Позивач вважає, що саме незадовільний стан утримання дороги та її невідповідність вимогам безпеки руху, що підтверджується Актом обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 15.03.2017, знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, яка відбулася 15.03.2017 та, відповідно, наслідками, що настали. Щодо моральної шкоди, то як вказує позивач, така полягає у розладі нормального життя, нервової напруги та переживань, витрати часу на відновлення порушеного права. 10.10.2017 - Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області (далі - судом) відкрито провадження по справі. 16.02.2018 - судом постановлено ухвалу про задоволення клопотання представника відповідача - Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] 29.09.2020 - судом постановлено ухвалу (не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання) про задоволення клопотання представника позивача про виклик свідків та про витребування для огляду матеріалів справи № 308/2674/17. 29.09.2020 - судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача - Комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ муніципальної інспекції з благоустрою Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Управління патрульної поліції в Закарпатській області, Товариство з обмеженою відповідальністю «АВЕ УЖГОРОД». У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] підтримала позовні вимоги, просила такі задовольнити в повному обсязі, надала пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. У судовому засіданні представник відповідача Комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради - Попович В.Ю. заперечував проти задоволення позовних вимог, просив у їх задоволенні відмовити, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві. У відзиві на позов відповідач зазначає, що між КП «КШЕП» та [PERSON] було укладено договір від 07.12.2016, предметом якого було відновлення автодорожнього покриття дороги після розриття по вул. Грушевського в м. Ужгород. Термін дії даного договору був встановлений до 31.12.2016. В той же час, дозвіл на проведення робіт [PERSON] отримала 23.02.2017. Не на КШЕП , а саме на [PERSON] було покладено обов`язок по забезпеченню безпеки руху та заборону залишати будівельні відходи на відповідній території. Відносно КП «КШЕП» не виносилося постанов за ст. 140 КУпАП, яка встановлює відповідальність за порушення правил, норм і стандартів при утриманні автомобільних доріг і вулиць, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху чи позначення на автомобільних дорогах і вулицях місць провадження робіт. Так само поліцією в період з 01.01.2017 по 31.12.2017 не виносилося приписів до КП «КШЕП» по забезпеченню безпеки дорожнього руху чи усуненню неналежного утримання доріг за адресою: м. Ужгород, вул. Грушевського. А відтак підстави для притягнення КП «КШЕП» до відповідальності та стягнення заподіяної шкоди не має. Відповідач також вказує на безпідставність вимог щодо стягнення моральної шкоди, оскільки матеріали справи не містять відповідних доказів, які б дали змогу встановити наявність чи відсутність нервово-емоційних переживань у позивача; прямий причинно-наслідковий зв`язок між діями чи бездіяльністю і нервово-емоційними переживаннями, а також не зазначено видів та форм звернення за лікарсько-психологічною допомогою, консультацією, підтримкою, що доводило б факт страждання, переживання для визначення розміру моральної шкоди. У судовому засіданні представник відповідача Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради - Данканич А.Е. заперечував проти задоволення позовних вимог, просив у їх задоволенні відмовити, надав пояснення, аналогічні викладеним у відзиві. У відзиві на позов відповідач зазначає, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення з огляду на наступне. 10.02.2017 ФОП [PERSON] звернулася до Ужгородської міської ради із заявою про надання дозволу на проведення земляних робіт з метою підключення до системи газопостачання вісімнадцятиквартирного житлового будинку, які проводилися за адресою: [ADDRESS] . На підставі поданих нею документів рішенням виконавчого комітету від 22.02.2017 № 52 «Про надання дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою» їй було надано дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єкта благоустрою (проїзна частина) для приєднання багатоквартирного житлового будинку до системи газопостачання по [ADDRESS] . Даним дозволом ФОП [PERSON] було зобов`язано встановити по місцю виконання робіт дорожні знаки, інформаційні таблички. Відповідальність за відновлення також було покладено на неї. Подія ДТП 15.03.2017 за участі автомобіля позивача сталася безпосередньо в місці розриття дорожнього полотна для під`єднання інженерних мереж до будинку по [ADDRESS] . Попередньо, 07.12.2016 [PERSON] було укладено договір № 163 з «Комунальним шляхово-експлуатаційним підприємством» Ужгородської міської ради (далі - КШЕП), відповідно до якого [PERSON] доручила, а КШЕП зобов`язалося власними силами виконувати роботи по відновленню дорожнього покриття дороги після розриття. 25.05.2017 Ужгородською міською радою було направлено листа до КШЕП щодо проведення відновлювальних робіт, у зв`язку з тим, що останнім не було виконано умов договору щодо відновлення дорожнього покриття після проведення планових робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою. З огляду на наведене, Департамент міського господарства не може нести відповідальність за дії чи бездіяльність особи, на яку покладено обов`язок по відновленню дорожнього покриття (в даному випадку за [PERSON] та КШЕП ). Відповідач також вказує на безпідставність та непідтвердженість жодними доказами вимог щодо стягнення моральної шкоди. У судове засідання третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору не з`явилася, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлялася, клопотань про відкладення розгляду справи не подавала, своїм правом на подання пояснень не скористалася, такі не подавала. Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків. Як встановлено судом, позивач [PERSON] є власником транспортного засобу «Skoda Octavia А7», номерний знак « [NUMBER] », 2014 року випуску, що підтверджується відповідним свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] . 15.03.2017 близько 21 год. 55 хв. в м. Ужгород по вул. Грушевського сталася дорожньо-транспортна пригода за участю належного позивачу транспортного засобу під керуванням [PERSON] , внаслідок якої автомобіль марки «Skoda Octavia А7», номерний знак « [NUMBER] », отримав механічні пошкодження. Згідно з висновком судового експерта Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України в м. Ужгороді Пчолинського Р.Ю. від 20.03.2017, розмір матеріальної шкоди, завданої власнику автомобіля, «Skoda Octavia А7», номерний знак « [NUMBER] », 2014 року випуску, внаслідок ДТП становить 31 877,69 грн. Згідно з постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.04.2017 у справі про адміністративне правопорушення № 308/2674/17 відносно [PERSON] за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка набрала законної сили 05.05.2017, провадження у справі було закрито у зв`язку з відсутністю в діях [PERSON] складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею. Відповідно до Акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 15.03.2017 на вул. Грушевського в м. Ужгород навпроти 21 буд., експлуатаційний стан обстеженої ділянки не відповідає вимогам ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану» за такими показниками: покриття проїзної частини має накидний будівельний матеріал на проїзній частині, будівельне сміття у вигляді дощок на відстань один метр. Експлуатаційний стан технічних засобів організації дорожнього руху не відповідає вимогам ДСТУ 4100:2014 та ДСТУ 3308-96 за такими показниками: наявність та стан дорожніх знаків - відсутність будь-яких дорожніх знаків про ремонтні роботи, чи попереджувальних. Відповідно до Схеми місця ДТП, яка сталася 15.03.2017 о 21 год. 55 хв. на вул. Грушевського, 21, в м. Ужгород: освітлення місця ДТП - штучне; наявність зовнішнього освітлення проїжджої частини в темний час доби - є; стан покриття проїзної частини - сухе; наявність дорожнього огородження вздовж проїжджої частини - нема; наявність недоліків в утриманні вулично-шляхової мережі, які стали супутньою причиною ДТП - є. Зазначені обставини дорожньо-транспортної пригоди також підтверджуються поясненнями свідків. Так, допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснив суду, що саме він, як водій, керував транспортним засобом позивача, коли сталася подія. Він їхав по вул. Капушанській, звернув на вул. Грушевського і в районі старого м`ясокомбінату на дорозі стояли «щити», які закривали якусь яму. Здійснюючи маневр по об`їзду вказаної перешкоди, не побачив, що там на «щитах» стирчали, як піки, довгі дошки, одна з яких потрапила між капот і крило автомобіля. Після чого він одразу зупинився, викликав поліцію. При цьому також відзначив, що стрічка якась була, але не на дорогу, а ближче до тротуару висіла. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснив суду, що він перебував у транспортному засобі позивача, коли сталася подія. Рухалися зі сторони вул. Капушанської по вул. Грушевського в сторону вул. 8 Березня. На дорозі стояли «щити», складені з піддонів, які закривали яму. На піддонах стояли дошки. Знаків попереджувальних не було. Таким чином, в ході судового розгляду встановлено, що механічні пошкодження транспортного засобу позивача, які оцінюються в 31 877,69 грн., виникли внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 15.03.2017 через недоліки в утриманні вулично-шляхової мережі. Зазначені обставини сторонами не оспорюються. Згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України «Про автомобільні дороги» (тут і далі в редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин), вулиці і дороги міст та інших населених пунктів знаходяться у віданні органів місцевого самоврядування і є комунальною власністю. Згідно з ст. 17 Закону України «Про автомобільні дороги», управління функціонуванням та розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів здійснюється відповідними органами місцевого самоврядування, у віданні яких вони знаходяться. Згідно з п. 2.4.1 Положенням про департамент міського господарства, затвердженим рішенням Ужгородської міської ради XVІІІ сесії VII скликання від 14.12.2017 № 912 - у сфері управління житлово-комунальним господарством міста Департамент забезпечує належну експлуатацію доріг, мостів, зелених зон, зовнішнього освітлення малих архітектурних форм, тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності, житлового фонду, який відноситься до комунальної власності міста, а також міських інженерних мереж та споруд водо-, тепло забезпечення і водовідведення. Згідно з п. 3.2.51 вказаного Положення, Департамент відповідно до покладених на нього цим положенням завдань, самостійно здійснює поточне оперативне управління майном об`єктів комунальної власності територіальної громади міста, а саме здійснює контроль за утриманням об`єктів благоустрою, технічний нагляд за поточним, капітальним ремонтом, реконструкцією та реставрацією об`єктів житлово-комунального господарства, доріг та благоустрою міста. Судом також встановлено, що Департаментом міського господарства згідно з п. 3 Рішення Ужгородської міської ради VІ сесії VII скликання від 30.08.2016 № 350 надаються дозволи на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою на територіях загального користування. Згідно з п. 1 розділу ІІІ Порядку видачі дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою на території м. Ужгорода, затвердженим Рішенням Ужгородської міської ради VІ сесії VII скликання від 30.08.2016 № 350, для одержання дозволу на право проведення робіт на території міста замовник подає до Центру надання адміністративних послуг міської ради: 1) заяву встановленої форми; 2) копії наступних документів: схеми виконання робіт згідно з проектною документацією; проектної документації, затвердженої в установленому порядку; документів, які підтверджують здійснення заходів на відновлення благоустрою, а саме: договорів зі спеціалізованими організаціями на відновлення благоустрою (твердого покриття, грунту та зелених насаджень) або гарантійні листи (за наявності ліцензій на право проведення відповідних робіт) та підтвердження про оплату вищезазначених робіт; схеми по відновленню благоустрою; плану-графіку виконання робіт (на об`єктах з терміном виконання більше 20 діб). Як встановлено судом, ФОП [PERSON] 10.02.2017 зверталася до Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради із заявою про надання дозволу на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою до якої додатково додала договір № 163 від 07.12.2016, робочий проект нестандартного приєднання 18-ти квартирного житлового будинку [ADDRESS] . Рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 22.02.2017 № 52 вирішено надати дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою [PERSON] . На підставі вказаного рішення Виконавчого комітету Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради було надано [PERSON] дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою № 102 від 23.02.2017, яким дозволено виконувати роботи нестандартного приєднання 18-ти квартирного житлового будинку [ADDRESS] . Як встановлено судом, між [PERSON] та Комунальним підприємством «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради було укладено Договір № 163 від 01.12.2016, відповідно до якого Комунальне підприємство «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради зобов`язалося власними силами виконувати роботи по відновленню автодорожнього покриття дороги після розриття по вул. Грушевського в м. Ужгород. Сторони також погодили, що виконавець зобов`язаний в процесі проведення робіт забезпечити систематичне, а після завершення робіт остаточне прибирання об`єкту від бруду та сміття. Судом також встановлено, що Дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою № 102 від 23.02.2017 було погоджено, зокрема і з КШЕП м. Ужгорода (угода на відновлення від 07.12.2016 № 162), про що свідчить проставлення відповідного підпису, скріпленого печаткою. З огляду на що, спростовуються твердження відповідача щодо припинення дії договору № 163 від 07.12.2016 станом на час видачі дозволу [PERSON] . Окрім того, як випливає з листа міського голови, адресованому КП КШЕП за вих. № 03-14/187 від 25.05.2017, у зв`язку з невиконанням договірних відносин щодо відновлення дорожнього покриття після проведення планових робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою та багаточисельні нарікання мешканців міста на неналежний стан дорожнього покриття після проведення вищевказаних робіт надається перелік об`єктів, на яких терміново необхідно провести відновлювальні роботи, зокрема на [ADDRESS] (замовник [PERSON] ). Посилання представника відповідача на лист Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції за вих. № 5-зі/41/15/03-2018 від 13.03.2018, відповідно до якого працівниками Управління патрульної поліції в Закарпатській області приписи (вимоги) до КП «КШЕП» за період з 01.01.2017 до 31.12.2017 на предмет вжиття заходів по забезпеченню безпеки дорожнього руху чи усуненню неналежного утримання доріг за адресою: [ADDRESS] , не видавалися, - не доводить, що КП «КШЕП» вживалися заходи по забезпеченню безпеки дорожнього руху чи усуненню неналежного утримання доріг за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Статуту Комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради, затвердженого наказом начальника управління майном Ужгородської міської ради № 37 від 30.03.2011: п. 1.1 - Комунальне підприємство «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради засноване на власності територіальної громади міста (комунальній власності) і є майном Ужгородської міської ради та підпорядковане Управлінню майном міста і підконтрольне Головному управлінню міського господарства (в житлово-комунальному напрямку господарської діяльності); п. 2.1.3 - підприємство створене з метою виконання робіт та надання послуг з метою отримання прибутку; п. 2.3.1 - основними напрямками діяльності підприємства є капітальний та поточний ремонт міських шляхів та інших об`єктів; п. 2.3.3 - основними напрямками діяльності підприємства є ручне прибирання вулиць та інших об`єктів м. Ужгорода. Згідно з Довідкою Комунального підприємства «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради за вих. № 117 від 22.02.2018, КП «КШЕП» УМР не є власником доріг та не є їх балансоутримувачем. Суд критично оцінює надані представником відповідача КП «КШЕП» копії судових рішень з Єдиного реєстру судових рішень по справам № 308/1758/17, № 308/5343/16-ц, № 308/9165/16-п, оскільки такі не містять інформації щодо предмета доказування, не підтверджують та не спростовують обставин справи, які входять до предмета доказування по даній справі. Згідно з Порядком видачі дозволів на проведення робіт з порушення цілісності об`єктів благоустрою на території м. Ужгорода, затвердженим Рішенням Ужгородської міської ради VІ сесії VII скликання від 30.08.2016 № 350: п. 4 розділу ІІІ - після проведення робіт, пов`язаних з розриттям ґрунту, замовник спільно з підрядником забезпечують відновлення порушених елементів благоустрою в термін, установлений дозволом, але не пізніше 5-и діб після закінчення проведення робіт. п. 6 розділу ІІІ - під час виконання робіт мають бути передбачені безпечні умови для руху транспорту і пішоходів, а саме: встановлені згідно з вимогами нормативних документів попереджувальні знаки, пішохідні містки та огорожа. п. 8 розділу ІІІ - відновлення благоустрою, порушеного при проведенні робіт, здійснюють тільки спеціалізовані організації, які мають відповідні ліцензії. п. 20 розділу ІІІ - відновлені елементи благоустрою, після проведення робіт, приймаються спеціалістами з питань благоустрою департаменту міського господарства. Згідно з ст. 19 Закону України «Про автомобільні дороги», основними обов`язками органів місцевого самоврядування у частині управління функціонуванням і розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: 1) забезпечення безперервних, безпечних, економічних та зручних умов руху транспортних засобів і пішоходів вулицями і дорогами міст та інших населених пунктів; 2) організація будівництва, реконструкції, ремонту та утримання вулиць і доріг міст та інших населених пунктів за встановленими для них будівельними нормами, державними стандартами та нормами; 3) видача дозволів на прокладання нових та ремонт існуючих мереж у межах "червоних ліній" вулиць і доріг міст та інших населених пунктів; 4) завчасне оповіщення учасників руху і мешканців міст та інших населених пунктів про строки та порядок тимчасового обмеження або припинення руху транспортних засобів; 5) здійснення статистичного обліку та паспортизації вулиць і доріг міст та інших населених пунктів; 6) забезпечення дотримання норм природоохоронного законодавства у процесі будівництва, реконструкції, ремонту та утримання вулиць і доріг міст та інших населених пунктів; 7) видача в установленому порядку дозволів на тимчасове припинення руху. Згідно з ст. 21 Закону України «Про автомобільні дороги», органи місцевого самоврядування, що управляють функціонуванням та розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів, відповідають за: 1) стан вулиць і доріг міст та інших населених пунктів відповідно до діючих норм, у тому числі щодо безпеки руху транспортних засобів і пішоходів; 2) якість робіт з проектування, будівництва, реконструкції, ремонту та утримання вулиць і доріг міст та інших населених пунктів; 3) розміщення технічних засобів організації дорожнього руху, об`єктів дорожнього сервісу та рекламоносіїв; 4) відшкодування збитків користувачам вулиць і доріг міст та інших населених пунктів, що виникли через їх незадовільний стан, у порядку, визначеному законом. Згідно з ст. 9 Закону України «Про дорожній рух» (тут і далі в редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин), до компетенції власників автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважених ними органів у сфері дорожнього руху належить, зокрема: розробка програм та здійснення заходів щодо розвитку, удосконалення, ремонту та утримання у безпечному для дорожнього руху стані доріг, вулиць та залізничних переїздів, зон відчуження; компенсація витрат власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортні пригоди сталися з причин незадовільного експлуатаційного утримання автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів, за рішеннями судових органів; забезпечення безпечних, економічних та комфортних умов дорожнього руху; забезпечення учасників дорожнього руху інформацією з питань стану аварійності та дорожнього покриття, гідрометеорологічних та інших умов; передача права на експлуатаційне утримання доріг, вулиць та залізничних переїздів іншим юридичним особам; термінове усунення пошкоджень на автомобільних дорогах, вулицях та залізничних переїздах; виявлення аварійно-небезпечних ділянок та місць концентрації дорожньо-транспортних пригод і впровадження у таких місцях відповідних заходів щодо удосконалення організації дорожнього руху; своєчасне виявлення перешкод дорожньому руху та їх усунення, а у разі неможливості - невідкладне позначення дорожніми знаками, огороджувальними і направляючими засобами; організація виконання встановлених вимог щодо забезпечення безпеки дорожнього руху. Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону України «Про дорожній рух», власники доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважені ними органи несуть відповідальність за створення безпечних умов руху на дорогах, вулицях та залізничних переїздах, що знаходяться у їх віданні. У пункті 11 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року за № 198 встановлено, що власники дорожніх об`єктів або уповноважені ними органи, дорожньо-експлуатаційні організації зобов`язані: своєчасно і якісно виконувати експлуатаційні роботи відповідно до технічних правил з дотриманням норм і стандартів з безпеки руху; постійно контролювати експлуатаційний стан усіх елементів дорожніх об`єктів та негайно усувати виявлені пошкодження чи інші перешкоди в дорожньому русі, а за неможливості це зробити - невідкладно позначити їх дорожніми знаками, сигнальними, огороджувальними і направляючими пристроями відповідно до діючих нормативів або припинити (обмежити) рух; контролювати якість робіт, що виконуються підрядними організаціями; вирішувати питання забезпечення експлуатації дорожніх об`єктів у надзвичайних ситуаціях, за несприятливих погодно-кліматичних умов, у разі деформації та пошкодження елементів дорожніх об`єктів, аварії на підземних комунікаціях і виникнення інших перешкод у дорожньому русі й разом із спеціалізованими службами організації дорожнього руху і за погодженням з уповноваженим підрозділом Національної поліції оперативно вносити зміни до порядку організації дорожнього руху; аналізувати стан аварійності на дорожніх об`єктах, виявляти аварійно-небезпечні ділянки і місця концентрації дорожньо-транспортних пригод, розробляти і здійснювати заходи щодо удосконалення організації дорожнього руху для усунення причин та умов, що призводять до їх скоєння; разом з уповноваженим підрозділом Національної поліції брати участь в огляді місць дорожньо-транспортних пригод для визначення дорожніх умов, за яких вони сталися, та усувати виявлені недоліки; своєчасно сповіщати місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування і користувачів автомобільних доріг про строки і порядок закриття або обмеження руху транспортних засобів, стан дорожнього покриття, рівень аварійності на відповідних ділянках, гідрометеорологічні та інші умови; забезпечувати дотримання вимог техніки безпеки, а також безпеки дорожнього руху під час виконання дорожньо-експлуатаційних робіт; відшкодовувати в установленому законодавством порядку збитки власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок незадовільного утримання доріг, вулиць, залізничних переїздів. Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух», учасники дорожнього руху мають право на безпечні умови дорожнього руху, на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху. Отже, у розумінні наведених положень у разі заподіяння власникам транспортних засобів збитків внаслідок ДТП, яка сталася через незадовільне утримання доріг, такі збитки має бути відшкодовано власниками доріг або уповноваженими ними органами. Такий правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 16 квітня 2020 року у справі № 904/5489/18. За змістом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування шкоди. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до яких майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до частини другої вказаної статті, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. На підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належність та допустимість доказів, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про солідарне стягнення з відповідачів матеріальної шкоди в розмірі 31 877,69 грн., оскільки в ході судового розгляду було встановлено, що дорожньо-транспортна пригода, яка мала місце 15.03.2017 за участі транспортного засобу позивача, внаслідок чого такий отримав механічні пошкодження, була завдана внаслідок незадовільного стану утримання дороги та її невідповідності вимогам безпеки руху, що знаходить у причинно-наслідковому зв`язку з невиконанням Комунальним підприємством «Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство» Ужгородської міської ради своїх договірних зобов`язань по відновленню автодорожнього покриття дороги після розриття по вул. Грушевського в м. Ужгород, та з невиконанням Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради, як органом, який видав дозвіл на проведення робіт з порушення цілісності об`єкта благоустрою, та на який покладено забезпечення належної експлуатації доріг та здійснення контролю, своїх обов`язків. Щодо відшкодування моральної шкоди Відповідно до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 5 постанови № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіяні. Так, позивач пов`язує своє право на відшкодування моральної шкоди із розладом нормального життя, нервової напруги та переживань, витрати часу на відновлення порушеного права. Разом з тим, жодних доказів, які б підтверджували наведені позивачем обставини, та підтверджували факт заподіяння моральної шкоди, ним не надано та в ході розгляду справи не доведено. З огляду на що, заявлена вимога задоволенню не підлягає. На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню судовий збір у розмірі по 320,00 грн. (триста двадцять гривень) з кожного. Що стосується стягнення судових витрат по сплаті проведеної експертизи та послуг адвоката, то позивачем не надано жодних доказів на понесення таких витрат, а відтак заявлена вимога задоволенню не підлягає.

Outcome: partial