Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом про стягнення з відповідачів шкоди завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначив, що згідно Договору дарування від 05 лютого 2009 року [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] «а» в смт. Чутове. Поверхом вище розташована квартира [ADDRESS] «а» в смт. Чутове, в якій проживає [PERSON]. Право власності вищезазначеної квартири зареєстроване за [PERSON]. 28 липня 2015 року близько 16.00 години до квартири [ADDRESS] «а» в смт.Чутове повернувся чоловік позивача, побачив, що із квартири № 4 сталося залиття, що спричинило матеріальну шкоду. Згідно акту обстеження квартири [ADDRESS] «а» від 28.07.2015р. складеного заступником селищного голови [PERSON] в присутності [PERSON] та [PERSON] та за підписами сусідів [PERSON] та [PERSON], виявлено, що в двох кімнатах та в коридорі протікання води зі стелі спричинило псування декоративного оздоблення кімнат, підвісної стелі, меблів. На паркетній підлозі протікання води з другого поверху. [PERSON] не заперечувала, що підтоплення квартири № 2 відбулося з її квартири, яка знаходиться поверхом вище. Крім того, згідно висновку ДІМ Чутівського РВ УМВС України у Полтавській області [PERSON] зазначено, що гр. [PERSON], який проживає у квартирі поверхом вище 28.07.2015р. близько 14.00 год. повернувся додому та виявив, що в його ванній кімнаті сталися несправності з водопроводом, внаслідок чого вода потекла в квартиру [PERSON], який проживає на першому поверсі. Згідно експертного висновку з визначення вартості ремонтно-відновлюваних робіт від 12 серпня 2015 р., складеного субєктом оціночної діяльності [PERSON], вартість ремонтно-відновлюваних робіт з усунення шкоди, заподіяної майну внаслідок залиття складає 31 531, 00 грн. Крім того, позивачем за виготовлення висновку було сплачено 400 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Враховуючи зростання цін, позивач звернулась до оцінювача з метою отримання висновку щодо вартості відновлювального ремонту на теперішній час. Згідно висновку експерта від 29.09.2016 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт з усунення шкоди складає 38 980 грн. За послуги оцінювача сплачено 100,00 грн. Також посилалась на те, що внаслідок залиття квартири зазнала моральних страждань. Стан квартири змінився до неприємного вигляду, не відповідає еталону нормального і придатного житла внаслідок чого змінився нормальний ритм життя позивача, вона не може запросити до квартири друзів. Постійно нервує, витрачає час на проведення обстеження квартири, оцінки збитків, відновлення її нормального стану. Просила суд, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] 44\~480 грн. з яких 38\~980 грн. - майнової шкоди, 5\~000 грн. моральної шкоди, 500 грн. (400 + 100) за послуги оцінювача. В судове засідання позивач та її представник зявились позов підтримали. Позивач пояснила, що на даний час не має змоги виконати необхідні ремонтні роботи в звязку із відсутністю коштів. Відповідач [PERSON], будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в судові засідання 22.02.2017 року та 14.03.2017 року не зявився, попередньо надавши заяви про перенесення розгляду справи в звязку із сімейними обставинами та виїздом за кордон, 05.04.2017 року до суду не зявився причини неявки не повідомив, документів підтверджуючих поважність неявок не надав. Відповідач [PERSON], належним чином повідомлялась про час та місце розгляду справи за адресою реєстрації, проте в судові засідання 22.02.2017 року 14.03.2017 року та 05.04.2017 року не зявилася, на адресу суду повернулись поштові повідомлення із відміткою про вручення адресату кореспонденції та із відміткою «За зазначеною адресою не проживає». Надала суду телефонограму про неможливість прибути в судове засідання. При цьому доказів поважності неявки суду не надала. Третя особа: [PERSON], будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не зявився. У матеріалах справи наявна заява про не визнання ним позовних вимог у звязку з недоведеністю. Відповідно до ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. Враховуючи відсутність доказів щодо поважності причини неявки відповідачів у судові засідання, суд визнає повідомлені ними причини неявки не поважними. Відповідно до ст.224 ч.1 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів та за наявних у справі матеріалів відповідно до положень статей 224-233 ЦПК України. Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог ст.ст. 10, 60 Цивільного процесуального кодексу України від 18.03.2004 року № 1618-IV, (надалі ЦПК України), цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до договору дарування від 15.02.2009 року та витягу ПП «Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентарізатор» №22055566 від 03.03.2009 року про реєстрацію права власності на нерухоме майно [PERSON] на праві власності належить 3/4 частини квартири [ADDRESS]. Квартира розташована в будинку літ. «А-2» та в цілому складається з: коридор 1 пл.8,8 кв.м., вбиральня 2 пл.1,2 кв.м., ванна 3 пл.2,3 кв.м., кімната 4 пл.9,4 кв.м., шафа 5 пл.1,0 кв.м., кімната 6 пл. 14,1 кв.м., кімната 7 пл.18,6 кв.м., кухня 8 пл. 11,7 кв.м., шафа 9 пл. 0,7 кв.м., лоджія пл.1,6 кв.м. загальна площа квартири 69,4 кв.м., жила площа квартири 42,1 кв.м. Відповідно до Акту обстеження квартири [ADDRESS] «а» від 28.07.2015р. складеного заступником селищного голови [PERSON] в присутності [PERSON] сусідки [PERSON]. що проживає в цьому ж будинку в квартирі №4, яка знаходиться над квартирою [PERSON] та за підписами сусідів [PERSON] та [PERSON], виявлено, що в двох кімнатах та в коридорі протікання води зі стелі спричинило псування декоративного оздоблення кімнат, підвісної стелі, меблів. На паркетній підлозі протікання води з другого поверху. [PERSON] не заперечувала, що підтоплення квартири № 2 відбулося з її квартири, яка знаходиться поверхом вище. Згідно відомості дефектів внаслідок залиття, складеної на підставі огляду квартири, зміст та обсяги виконуваних робіт на поточний ремонт квартири [ADDRESS] складають: заміна натяжної стелі ПХВ з фото печаттю в ванній кімнаті 5,5 кв.м., заміна натяжної стелі в дитячій кімнаті марка Clipso з фото печаттю 9,0 кв.м., заміна фотошпалерів в дитячій кімнаті 4,0 кв.м., фотошпалери 4,0 кв.м., заміна підлоги з паркетної дошки KEMPAS Exotik в дитячій кімнаті 4,0 кв.м., паркетна дошка KEMPAS Exotik 9,0 кв.м. Відповідно до висновку від 28.07.2015 року, затвердженого начальником Чутівського РВ УМВС України у Полтавській області [PERSON] зазначено, що 28.07.2015 року до чергової частини Чутівського ВР надійшло повідомлення від гр. [PERSON] про те, що сусіди, які проживають над ним, заливають водою його квартиру в [ADDRESS]. В ході перевірки встановлено, що за вище зазначеною адресою проживає [PERSON] разом зі своєю родиною. Як пояснив гр. [PERSON], який проживає у квартирі поверхом вище, 28.07.2015р. близько 14.00 год. він повернувся додому та виявив, що в його ванній кімнаті сталися несправності з водопроводом, внаслідок чого вода потекла в квартиру [PERSON], який проживає на першому поверсі. З гр. [PERSON] проведено профілактичну бесіду, рекомендовано всі спірні питання вирішувати мирним шляхом або в судовому порядку. Перевірку по повідомленню гр. [PERSON] завершено. Згідно експертного висновку з визначення вартості ремонтно-відновлюваних робіт у квартирі №2 за адресою вул. Комсомольська 7, смт.Чутово, Чутівського району Полтавської області від 29 вересня 2016 року, складеного субєктом оціночної діяльності ФОП [PERSON], що діє на підставі сертифікату субєкта оціночної діяльності №351/16 від 29.04.2016 року виданого ФДМУ свідоцтва про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №11808 від 05.12.2013 року, вартість ремонтно-відновлюваних робіт з усунення шкоди, заподіяної майну внаслідок залиття складає 38\~980,00 грн. без ПДВ. З висновку вбачається, що вартість ремонту наведена у відповідності до переліку та обєму робіт необхідних для поточного ремонту квартири [ADDRESS] вказаних відомості дефектів внаслідок залиття. Згідно квитанції до прибуткового касового ордера №65/16 від 29.09.2016 року за складання зазначеного висновку сплачено 100 грн. Судом також оглянуто експертний висновок ФОП [PERSON] від 12 серпня 2015 року, вартість якого згідно квитанції до прибуткового касового від 05.09.15 року складала 400 грн. Згідно пояснень позивача даний висновок було замовлено нею у 2015 році, тоді як звязку із збільшенням цін на ремонт вона змушена була замовити новий висновок від 29 вересня 2016 року. Згідно договору купівлі-продажу від 28.05.2002 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. (т.1 а.с. 180) Як вбачається з матеріалів справи в даній квартирі зареєстровані [PERSON] 12.03.1967 р. [PERSON] 13.01.1972 р., [PERSON] 20.03.1992 р. Згідно довідки комунальне підприємства «Чутівське» будинок за адресою вул. Незалежності, 7 смт. Чутово знаходиться на балансі КП «Чутівське», але договори на обслуговування між комунальними підприємством та жителями не заключені. Всі квартири цього будинку приватизовані. КП «Чутівське» не виконує ніяких робіт по обслуговуванню житла за вказаною адресою. Свідок [PERSON] показав суду, що є чоловіком позивача. Пояснив, що відповідачі затопляли їх неодноразово. Однак, 28.07.2015 року сталося саме велике затоплення. В цей день свідок приїхав додому за адресою Комсомольська 7, буд 2 та зайшовши в квартиру виявив, що зі стелі в ванній кімнаті ллється вода. В коридорі на полу стояла вода, всі стіни були мокрі. Було дуже багато води в ванній кімнаті. Натяжна стеля була повна води та звисала десь на метр. В великій спальній кімнаті протекла вода, були мокрі двері. В дитячій кімнаті також повністю були мокрі стіни, пол, стеля всі меблі та матраси. Вода лилась свідку на голову. Далі, свідок викликав міліцію, яка зафіксувала факт затоплення та поїхав в селищну раду, щоб вони сформували комісію та також зафіксували факт затоплення. Перед цим піднімався до сусідів на другий поверх, двері відкрила гр. [PERSON] ([PERSON]), яка стояла та вимочувала воду. Вона визнавала, що винна у затопленні. Зазначив, що тоді у гр. [PERSON] ([PERSON]) в родині був якийсь скандал. Вона показала свідку, що написала записку синові, щоб він справив кран, а син написав записку їй, щоб вона справила кран. В квартирі було повно води, вода стояла в ванній, туалеті та коридорі, рівень води був близько пяти сантиметрів. При цьому стелі та стіни у сусідки були сухі. Валентина також сказала йому, що вода витікає з поламаного крану на бочці унітазу. Валентина та її син спускались до свідка подивитись на те, що скоїли, були згодні з затопленням. Також пояснив, що із селищної ради приходила комісія, яка оглянула затоплення. Під час складання акту про затоплення [PERSON] була присутня та з усім погоджувалась. Зазначив, що завчасно попереджав, сусідів про необхідність відремонтувати труби. Також їздив до власника квартири [PERSON] та намагався домовитись мирним шляхом, однак, останній повідомив, що відношення до цієї події не має. Свідок [PERSON] у судовому засідання пояснив, що 28.07.2015 року приїхав до гр. [PERSON] на квартиру, щоб злити воду з натяжних стель. Коли зайшов в квартиру побачив воду в санвузлі, по стінах, на стелі. В спальній кімнаті була вода на тканевій стелі. Вода на стелю натекла з плити-перекриття між першим та другим поверхом. Вони злили чотири з половиною відра води із натяжної стелі в санвузлі та з тканевої стелі в спальні. Цей випадок був четвертий. До цього тричі свідок приїжджав до позивача зливати воду зі стелі. Свідок [PERSON] показав суду, що є сусідом сторін. 28.07.2015 року він був присутній при складанні комісією Чутівської селищною радою акту з приводу затоплення. Зайшовши в квартиру до гр. [PERSON], побачив, що у ванній кімнаті, прихожої та дитячій кімнаті була вода, яка текла зі стелі. Над їх квартирою проживала [PERSON] із сином, яка погоджувалась, що в неї були проблеми з краном. Свідок в складі комісії підписував акт затоплення та відомість дефектів, в судовому засіданні свій підпис підтвердив. Пояснив, що будинок двоповерховий, квартири дуже великі по площі та розташовані таким чином, що затоплення можливо лише з квартири, що знаходиться безпосередньо над затопленою квартирою поверхом вище. Згідно ч.6 ст.41 Конституції України, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно ч.4 ст.319 ЦК України власність зобовязує. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. З аналізу положень пп. 4, 6, 8 ч.2 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» слідує, що власник зобов'язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини; дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм; дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини (ч. 2\~ст. 1166 ЦК України). За правилами ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного вбачається, що обовязок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.\~\~ У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розяснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розяснено, обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що 28.07.2015 року дійсно мало місце залиття квартири [ADDRESS] та таке залиття відбулося з квартири №4 власником якої є відповідач [PERSON], внаслідок несправності крану, а тому саме він повинен відшкодувати позивачу шкоду завдану внаслідок залиття, спричиненого не неналежним виконанням ним свого обовязку щодо утримання майна. З наданих відповідачем [PERSON] процесуальних заяв до суду, вбачається що відповідач зазначає місце свого проживання за адресою відміноою від місця реєстрації смт Чутово, вул. Спортивна, 4 Полтавської області, однак, такі обставини не позбавляють останнього обовязку щодо належного утримання свого майна та не звільняють від відповідальності за завдану шкоду. Наявні неточності в Акті обстеження квартири щодо номеру будинку, а саме вказано номер будинку 7 "а", замість 7 суд вважає не суттєвими, оскільки в судовому засіданні встановлено факт складання акту саме за адресою проживання позивача - квартира [ADDRESS]. Крім того з відповідача відповідно до ст. 1166 ЦК України на користь позивача слід стягнути 100 грн. витрат за складання експертного висновку з визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт з усунення шкоди заподіяної майну внаслідок залиття від 29 серпня 2016 року та 400 грн. витрат за складання експертного висновку з визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт з усунення шкоди заподіяної майну внаслідок залиття від 12 серпня 2015 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями, оскільки позивач змушена була замовити дані висновки для встановлення розміру шкоди завданої з боку відповідача. Також залиттям квартири позивачу, як власнику квартири №2 заподіяно моральної шкоди, яка виразилась в душевних переживаннях, повязаних з пошкодженням майна, зміною ритму життя, витрачанням часу та прикладанням зусиль для відновлення нормального стану житла, що з урахуванням розумності та співмірності підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 1000 грн. Доказів на підтвердження того, що залиття належної позивачу квартири відбулося не з вини відповідача [PERSON] суду не надано. Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 39\~480,00 грн., майнової шкоди ( 38\~980 + 100 + 400 =39\~480) та 1000,00 грн. моральної шкоди, тоді як в задоволенні позовних вимог відносно відповідача [PERSON] слід відмовити. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial