Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про захист прав споживача, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що він є споживачем АТ Херсонобленерго та вчасно сплачує кошти за користування електроенергією, кошти ним спачувалися встановлені субсидією та станом на 01.05.2018 р. у нього була переплата в сумі 1259,40 грн. Управління праці та соціального захисту населення скасувало йому субсидію нараховану з 01.05.2017 року по 01.05.2018 р., про що він дізнався лише у вересні 2018 року. На помилкову думку АТ «Херсонобленерго» після скасування субсидії у нього утворився борг в сумі 651,34 грн., і 06.12.2018року йому товариство відключено світло. 07.06.2019 року рішенням Херсонського окружного адміністративного суду по справі №540/664/19 дії Управління праці та соціального захисту населення щодо скасування субсидії [PERSON] , визнано незаконними і частину субсидії йому повернуто, після чого ним було сплачено борг в сумі 651,34 грн., та 285,32 грн. за підключення електроенергії, 03.10.2019 року АТ Херсонобленерго світло підключено, незважаючи на те, що він відноситься до категорії вразливих споживачів. Оскільки ним було спожито електроенергію за вересень-жовтень у меншому розмірі ніж зазначено, а саме вересень - 18,90 грн., та жовтень - 12,60 грн., а всього 31,50 грн., (а відповідно до наданої квитанції за показником лічильника станом на 01.12.2018 року нараховано до сплати 147,12 грн., однак фактично ним спожито на суму 31,50 грн., отже 147,12 - 31,50 грн., що =115,62 грн. склала переплачена сума за спожиту електроенергію). Отже, прямі збитки які просить стягнути з відповідачів на його користь становлять 400,94 грн. з яких: 285,32 грн. (сплачені за підключення електроенергії) та 115,62 грн., (зайво сплачені кошти за використані послуги), а всього - 400,94 грн. Крім того, зазначає, що своїми діями АТ «Херсонобленерго» спричинило йому моральну шкоду, яка виражається у порушені звичайного способу життя, душевних стражданнях, у зв`язку з протиправною поведінкою щодо нього, в результаті відключення світла в зимовий час, що негативно впливає на його здоров`я, зважаючи на те що він є інвалідом (кардіологічна група) та йому протипоказані стреси та напруга, він змушений витрачати сили, час, та кошти на відстоювання своїх прав в судді. Згідно розрахунку моральної шкоди розрахованої відповідно до методу оцінки розміру моральної шкоди зареєстрованою Міністерством юстиції України 03.03.2010 під номером 14.01.04 року яка становить 10410,00 грн. На підставі викладеного, позивач просить задовольнити позовні вимоги та стягнути з АТ «Херсонобленерго» матеріальну шкоду в сумі 400,94 грн. та моральну шкоду в сумі 10410,00 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.11.2019 року справу прийнято до провадження та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Відповідач відзив на позов до суду не надав, доводи позивача не спростував. Дослідивши матеріали справи надані до суду, судом установлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.ст.\~15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Правилами ст.12ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.4, 5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов`язки енергопостачальників або інших суб`єктів, визначених законом щодо постачання та розподілу електричної енергії, встановлюються законом, що регулює відносини у сфері постачання та розподілу електричної енергії. Послуга з постачання електричної енергії надається згідно з умовами договору та вимогами правил, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] є споживачем АТ «Херсонобленерго», користується та сплачує їх послуги, на підтвердження чого надає до суду квитанції про оплату послуг за електроенергію. В своєму позові [PERSON] зазначає, що кошти ним спачувалися встановлені субсидією та станом на 01.05.2018 р. у нього була переплата в сумі 1259,40 грн., однак зазначену субсидію йому було скасовано про що він дізнався лише у вересні 2018 року. У зв`язку з чим після скасування субсидії АТ «Херсонобленерго» невірно взято обсяг електроенергії за вересень-жовтень 2018року та помилково утворили борг в сумі 651,34 грн., в результаті чого 06.12.2018 року споживача, відключено від світлопостачання. 07.06.2019 року рішенням Херсонського окружного адміністративного суду по справі №540/664/19 дії Управління праці та соціального захисту населення щодо скасування субсидії [PERSON] , визнано незаконними, частину субсидії йому повернуто, після чого ним було сплачено борг в сумі 651,34 грн., та 285,32 грн за підключення електроенергії, 03.10.2019 року світло підключено. Згідно п.\~п.\~19,\~21,\~27,\~30,\~35\~ПКЕЕН затверджених постановою Кабінету міністрів України №1357 від 26.07.1999 року розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Відповідно до тарифів на електричну енергію, що відпускається населенню та які діють з 01 березня 2017 року (відповідно до Постанови Національної комісії,\~що здійснює\~державне регулювання\~у сферах\~енергетики та\~комунальних послуг№\~220\~від 26.02.2015р.) населенню, яке проживає в житлових будинках (у тому числі в житлових будинках готельного типу, квартирах та гуртожитках), обладнаних у встановленому порядку електроопалювальними установками (у тому числі в сільській місцевості тариф коп./кВт* год без ПДВ становить спожитого від 100 кВт 14000, спожито до 100кВт 0,7500; спожитого від 100 кВт 16800, спожито до 100кВт 0,9000. Як вбачається з наданих до суду позивачем квитанцій № PTKS0010021 від 03.09.2018 року, по особовому рахунку № [NUMBER] , зазначено поточні показники лічильника: 016061 та попередні показники лічильника 016040 різниця спожитих кіловат електричної енергії складає 21 кВт.; квитанцій № PTKS0010021 від 03.10.2018 року, по особовому рахунку № [NUMBER] , зазначено поточні показники лічильника:016075 та попередні показники лічильника 016061 різниця спожитих кіловат електричної енергії складає 14 кВт. Відповідно до квитанції наданою відповідачем за період з 01.10.2018 року по 31.10.2018 року вбачається поточні показники лічильника: 16097 та попередні показники лічильника - 15963, різниця спожитих кіловат складає 134, спожитих [PERSON] до сплати сума становить 147,12 грн. Отже з наявних в матеріалі справи квитанцій вбачається, що позивачу було нараховано на 99кВт більше ніж фактично спожитих кВт (147,12 грн. нараховані кошти 31,50 грн., кошти за фактично спожиту електроенергію що становить 115,62 грн. зайво, сплачені кошти позивачем), які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Крім того, з позовної заяви вбачається, що позивачу завдано збитки в сумі 285,32 грн., які сплачені ним за підключення електроенергії, оскільки позивач відносить до категорії вразливих споживачів. Так, відповідно до п.15 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» вразливі споживачі - побутові споживачі, визначені у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку, які мають право на передбачені законом підтримку для відшкодування витрат на оплату спожитої електричної енергії та/або захист від відключення у певні періоди; Згідно до ст. 16 Закону України «Про ринок природного газу» Кабінетом Міністрів України встановлено критерії для віднесення споживачів до категорії вразливих. ,\~а саме,\~вразливі споживачі\~мають право\~на субсидію\~для відшкодування\~витрат за\~спожитий природний\~газ та\~іншу адресну\~допомогу,\~що надається\~у порядку,\~встановленому Кабінетом\~Міністрів України. Статтею 61\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії»\~вразливі споживачі\~мають право\~на передбачену\~законом підтримку\~для відшкодування\~витрат на\~оплату спожитої\~електричної енергії\~у порядку,\~встановленому Кабінетом\~Міністрів України. Порядок захисту вразливих споживачів визначає: 1) категорії вразливих споживачів; 2) порядок обліку вразливих споживачів; 3)\~заходи з\~моніторингу та\~державного контролю\~за належністю\~до категорії\~вразливих споживачів; 4) спеціальні заходи захисту вразливих споживачів від відключення у певні періоди, спрямовані на задоволення потреб таких споживачів в електричній енергії; 5) обсяг адресної допомоги для категорій вразливих споживачів. Отже, матеріалами справи підтверджено, що дії відповідача по відключенню квартири позивача від електропостачання не відповідають наведеним вище нормам права, а тому позовні вимоги позивача в цій частини підлягають задоволенню Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди. суд зазначає наступне. Частиною третьої статті 23 ЦК України визначено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин справи, які мають істотне значення. Як роз`яснив, Пленум Верховного\~Суду України\~в п.3\~Постанови від\~31\~березня1995\~року №\~4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» \~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків (ст.ст.\~23,\~1167 ЦК України). Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Отже, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним, як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Із матеріалів справи вбачається, що негативні явища в житті позивача, пов`язані з відключенням електропостачання до належного йому житлового приміщення, яке мало місце 06.12.2018року, тривали протягом більше ніж шість місяців. Моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати в повному обсязі, оскільки немає точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який розмір може мати суто умовний вираз. При цьому, суд враховує тривалість періоду відключення електропостачання, вимушені зміни в житті позивача, з урахуванням вимог розумності і справедливості та обґрунтованості позовних вимог, вважає необхідним визначити розмір грошового відшкодування моральної шкоди в сумі 3000,00 грн. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, а саме, стягнення з відповідача на користь позивача 400,94грн., із яких, 285,32 грн. сплачених за підключення електропостачання, 115,62грн. зайво сплачених коштів за надані послуги та в рахунок морального відшкодування 3000,00грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в дохід держави пропорційно до розміру задоволених вимог в сумі 989,85 грн., з яких: 768,40 судовий збір за вимогами про стягнення матеріальної шкоди та 221,45 судовий збір за вимогою про стягнення моральної шкоди. На підставі викладеного, ст. ст. 23, 60, 610, 714, 1167 ЦК України, Закону України "Про захист прав споживачів", Закону України «Про ринок електричної енергії»,

Outcome: partial