Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-21 00:00:00

позивачі звернулися до суду із позовною заявою комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради, Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради про стягнення витрат на відновлювальний ремонт та відшкодування моральної шкоди, посилаючись на те, що внаслідок бездіяльності КП «ЖЕО № 2» щодо ремонту даху, який перебуває в аварійному стані, з нього відбулося протікання води до квартири [ADDRESS], що належить [PERSON], [PERSON]. [PERSON] [PERSON] та [PERSON], завдано шкоди майну. У зв'язку з невідшкодуванням у добровільному порядку позивачам шкоди, вони вимушені були звернутися до суду. У судовому засіданні представник позивача позов підтримали, наполягаючи на його задоволенні, пояснення надала аналогічні тексту позовної заяви. Представники відповідачів позовні вимоги не визнали, прохали відмовити у їх задоволенні. Заслухавши пояснення сторін, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши подані сторонами належні та допустимі докази в їх сукупності, встановивши фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON], [PERSON]. [PERSON] [PERSON] та [PERSON] належить по 1/5 частці у праві спільної часткова власності на квартиру [ADDRESS] (а.с. 6). Будинок [ADDRESS] перебуває на балансі КП «ЖЕО № 2». З пункту 2.1 Статуту КП «ЖЕО № 2» вбачається, що предметом діяльності підприємства є утримання, технічне обслуговування і поточний ремонт будинків, споруд та прибудинкових територій, а також дитячих і спортивних майданчиків згідно з переліком послуг з технічного обслуговування та поточного ремонту, затвердженого уповноваженим органом. Відповідно до Програми розвитку житлово-комунального господарствам. Полтави на 2012 рік роботи з проведення ремонту покрівель відносяться до послуг поточного ремонту (а.с. 62-63). Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства. Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», - цілісність даху над будівлею є мінімальною нормою, яка забезпечує технічну експлуатацію будинку, тому що атмосферні опади у вигляді снігу та дощу при відсутності належного даху призводить до руйнування несучої спроможності конструкції будинку. Так, згідно «Загальних відомостей про будівлі», - основні конструктивні елементи або частини цивільних будівель - це фундаменти, стіни і окремі опори, перекриття, перегородки, дахи, сходи, вікна і ліхтарі, двері і ворота, балкони, лоджії, галереї. Усі ці елементи по своєму призначенню підрозділяються на конструкції, що несуть, і конструкції, що захищають. Дахи і покриття є конструкціями, що відмежовують будівлю згори і що захищають його від атмосферних опадів, а коли це потрібно, то і від зайвого охолодження зимою або перегрівання влітку. Дахи підрозділяються на горищні і безгорищні. Горищні дахи влаштовують переважно над цивільними будівлями. Безгорищні дахи є конструкцією, що виконує одночасно функції даху і горищного перекриття. Безгорищні дахи цивільних будівель прийнято називати поєднаними дахами. Найважливіша вимога, якій повинні задовольняти усі дахи і покриття, водонепроникність їх верхньої оболонки, яка називається покрівлею. Крім того, дахи мають бути безпечними в пожежному відношенні, довговічними і не вимагати великих витрат при експлуатації. Статтею 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виробник послуг може бути їх виконавцем. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Згідно з пунктами 1, 5 частини 2 статті 21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово- комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень та своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Відповідно до ст. 24 Закону балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонту відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до п. 2 Правил технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів робот технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно з п. 4.4.1 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Відповідно до п. 2.4 Правил, якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Водночас поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Згідно з п. 2.4.1. організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Неналежне виконання такими підрядними організаціями взятих на себе договірних зобов'язань є підставою цивільно-правової відповідальності, проте не звільняє виконавця послуг від власних зобов'язань. Поточний ремонт будинку повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Отже, саме до обов'язку виконавця - КП «ЖЕО-№2» належить слідкування за технічним станом будинку, якістю проведених робіт. 10.03.2014 року судовим експертом Авдєєвою Н.М. було виготовлено висновок №164 будівельно-технічної експертизи (цивільна справа № 2/554/2778/2013. провадження 2/554/6590/2013 за позовом [PERSON]. [PERSON], [PERSON], [PERSON].. [PERSON] до комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 2» Полтавської міської ради. Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради про стягнення витрат на відновлювальний ремонт та відшкодування моральної шкоди. При дослідженні покрівлі даху над квартирою [ADDRESS] встановлено: > в місцях примикання водоізоляційного килима до вертикальної ділянці будівельної конструкції відсутній гідроізоляційний матеріал; > проведено вибірковий ремонт покрівлі з накладенням окремих латок на пошкоджені місця; > наявність тріщин на покрівельному килимі. В цілому технічний стан даху та перекриття над квартирою [ADDRESS] - задовільний. Елементи даху та перекриття в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії. Виявлено проникнення води крізь огороджувальні конструкції, сліди підтоплення стелі та стін в приміщені кімнати 7 площею 17,40 кв.м, а також стелі (шпалери) в приміщенні кімнати 6 площею 1,80 кв.м в квартири [ADDRESS]. Характер пошкоджень (плями, патьоки та інше) опоряджувального покриття конструктивних елементів квартири №106 свідчать про те що вони утворитись внаслідок проникання рідини через міжповерхове перекриття з вище розташованого технічного горища. Джерелом проникання рідини крізь огороджувальні конструкції можуть бути атмосферні опади у вигляді снігу або дощу. В результаті обстеження виявлено проникнення води крізь огороджувальні конструкції, сліди підтоплення стелі та стін в приміщені кімнати 7 площею 17,40 кв.м, а також стелі (шпалери) в приміщенні кімнати 6 площею 1,80 кв.м квартири [ADDRESS]. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття, в квартирі [ADDRESS] складає 3766 грн. (три тисячі сімсот шістдесят шість). У відповідності до вимог ст.ст. 5, 16,18, 24 Розділу IV ЖК Української PCP, ст.ст. 1, З, 19, 24, 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», пунктів 4, 8, 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №572 від 8 жовтня 1992 року утримання будинку в належному стані, його експлуатація відповідно до встановлених норм і правил, проведення його капітального ремонту тощо є обов'язком балансоутримувача будинку. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Отже, поточний ремонт будинку повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Відповідно до частини 2 статті 22 ЦК України, - збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із частиною 3 статті 386 ЦК України власник, права якого порушено, має право на відшкодування завданої йому шкоди. Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно зі статтею 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, цивільним законодавством у зобов'язаннях, що виникають із заподіяння майнової шкоди, передбачена презумпція вини особи, що її завдала, відповідно до якої обов'язок доказування відсутності вини за законом покладається саме на неї. Натомість особа, майну якої завдано майнової шкоди, зобов'язана довести її наявність, неправомірність дій особи, яка її заподіяла та безпосередній причинний зв'язок між ними, а також визначити розмір збитків, що мають бути відшкодовані. Крім того, у позові від 28.12.2011 року заявляються позовні вимоги стосовно зобов'язання відповідачів провести необхідні ремонтні роботи в будинку [ADDRESS] а саме: - відновити циркуляцію в системі гарячого водопостачання; - належним чином відремонтувати або замінити залізобетонний навіс на балконі квартири № 106 з вказаною адресою; - відновити в будинку загальну телевізійну антену. Вказані вимоги не підлягають задоволенню, оскільки не відносяться до обов»язку відповідачів їх виконавувати Вимоги позивачів щодо відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягають, оскльіки останні не довели її завдання. Також, в зв'язку із небажанням відповідачів добровільно відшкодувати позивачам матеріальні збитки, позивачі були змушені звернутися за наданням правової допомоги до фахівця в галузі права в зв'язку із чим позивачі понесли витрати в розмірі - 2000 грн. Відповідно до ст.. 79 ЦПК України, - судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать зокрема витрати на правову допомогу. Відповідно до ст.. 84 ЦПК України, - витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Відповідно до ст.. 88 ЦПК України, - стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. За таких обставин необхідно стягнути з Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради: - 3766 грн. (три тисячі сімсот шістдесят шість) на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири; - 700 (сімсот) на відшкодування оплати за проведення будівельно-технічної експертизи; - 2000 грн. (дві тисячі) на відшкодування витрат на правову допомогу. Виходячи з вищевикладеного, позов підлягає частковому задовленню.

Outcome: partial