Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-23 00:00:00

ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (далі - ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») звернулося до суду з позовом вказавши, що рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.03.2015 року позов ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» задоволено частково. Визнано недійсним договір дарування квартири від 07 лютого 2012 року, укладений між [PERSON], від імені якого діяв [PERSON] згідно довіреності посвідченої приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Тищенком О.І. 28.11.2011 р. за р. № 9146, та [PERSON], відповідно до якого [PERSON], подарував, а [PERSON] прийняла в дар трикімнатну квартиру, розташовану на дев'ятому поверсі дев'ятиповерхового житлового будинку, загальною площею 82,3 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. В іншій частині в позові відмовлено. На даний час нерухоме майно, а саме квартира за адресою: [ADDRESS], у зв'язку з рішенням суду не належить на праві власності жодній особі, а тому задля кінцевого задоволення вимог позивача до [PERSON] у справі про стягнення заборгованості необхідно звернути стягнення на нерухоме майно, що фактично належить [PERSON], проте не зареєстровано за ним в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Адже вирішивши питання про скасування державної реєстрації права власності за [PERSON] позивачем та відповідно судом не було вирішено питання про реєстрацію права власності за [PERSON] Відтак в реєстрі фактично відсутні будь-які записи про право власності на дане нерухоме майно, а отже право банку не поновлено, так як не поновлено право власності за [PERSON] та відсутній запис в реєстрі про право власності за останнім. Тому Довгинцівський ВДВС не може провести опис та реалізацію нерухомого майна. Тому в зв'язку з тим, що [PERSON] ухиляється від реєстрації зазначеної нерухомості з метою невиконання рішення суду про стягнення заборгованості, позивач просить поновити становище, що існувало до порушення та визнати право власності на трикімнатну квартиру, розташовану на дев'ятому поверсі дев'ятиповерхового житлового будинку, загальною площею 82,3 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] за [PERSON], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Зобов'язати виконком Криворізької міської ради в особі управління з питань реєстрації зареєструвати за [PERSON], ідентифікаційний номер [NUMBER] право власності на трикімнатну квартиру, розташовану на дев'ятому поверсі дев'ятиповерхового житлового будинку, загальною площею 82,3 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно шляхом внесення запису про право власності в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно. Судові витрати покласти на [PERSON] (а.с. 1-3). Представник позивача Бродько А.І. звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує в повному обсязі. Представник виконкому Криворізької міської ради в судове засідання не з'явився, до суду надійшли заперечення на позов та клопотання про слухання справи за відсутності представника виконкому. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про місце та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про місце та час слухання справи повідомлена своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Відповідно до частини 2 статті 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково. В судовому засіданні встановлено, що рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.03.2015 року позов ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» задоволено частково. Визнано недійсним договір дарування квартири від 07 лютого 2012 року, укладений між [PERSON], від імені якого діяв [PERSON] згідно довіреності посвідченої приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Тищенком О.І. 28.11.2011 р. за р. № 9146, та [PERSON], відповідно до якого [PERSON], подарував, а [PERSON] прийняла в дар трикімнатну квартиру, розташовану на дев'ятому поверсі дев'ятиповерхового житлового будинку, загальною площею 82,3 кв.м., житловою площею 49,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. В іншій частині в позові відмовлено (а.с. 4-7 - копія рішення). Додатковим рішенням від 20 березня 2015 року вирішено питання про розподіл судових витрат (а.с. 8-9 - копія рішення). Ухвалами апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 вересня 2015 року та 12 травня 2015 року рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02 лютого 2015 року залишено без змін (а.с. 10-14, 15-19 - копії ухвал). Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, станом на 15.03.2017 р. відомості про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS], відсутні (а.с. 82-83 - довідка). Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. Реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК України) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним або який визнано недійсним. У зв'язку із цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред'явлена тільки стороні недійсного правочину. Відповідно до абзаців 3, 5 пункту 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недісними» вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про визнання оспорюваного правочину недійсним, так і у вигляді самостійної вимоги в разі нікчемності правочину та наявності рішення суду про визнання правочину недійсним. Відповідно до статей 215 та 216 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Згідно пункту 10 Постанови, реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв'язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред'явлена тільки стороні недійсного правочину. Згідно пункту 8 Постанови Пленуму Верховного суду України 06.11.2009 N 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», рішенням суду не може бути зобов'язано сторони здійснити державну реєстрацію правочину, оскільки це суперечить загальним засадам цивільного законодавства - свободі договору (пункт 3 частини першої статті 3 ЦК). Норма частини третьої статті 182 ЦК щодо можливості оскарження до суду відмови у державній реєстрації, ухилення від державної реєстрації, відмови від надання інформації про реєстрацію застосовується лише щодо дій (бездіяльності) органів, які здійснюють таку реєстрацію. Згідно пункту 10 Постанови, рішення суду про задоволення позову про повернення майна,переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації (статті 19, 27 Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень"). Згідно п. 5 ч.1 ст. 19 Закону України від 01 липня 2004 року № 1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили, тому вимоги позивача щодо зобов'язання виконкому Криворізької міської ради зареєструвати право власності за [PERSON] та внести відповідний запис до Державного реєстру прав на нерухоме майно задоволенню не підлягають.

Outcome: partial