Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-25 00:00:00

[PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулись до суду з позовною заявою до приватного виробничого підприємства "Добробут-СП" про розірванням договорів дольової участі у будівництві та стягнення коштів, пояснивши, що 10 квітня 2003 року [PERSON] уклав із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 15, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 15 на 2 поверсі загальною проектною площею 61,18 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатив повну вартість будівництва квартири в сумі 48 944 гривень, що підтверджується копією довідки про повну плату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2003 року. 19 травня 2003 року [PERSON] уклала із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 18, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 18 на 2 поверсі загальною проектною площею 86,03 м.кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 73 125,5 гривень, що підтверджується копією довідки про повну сплату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2003 року. 18 червня 2003 року [PERSON] уклав із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 50, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 50 на 6 поверсі загальною проектною площею 98,17 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 98 170 гривень, що підтверджується копією довідки про повну сплату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 200З року. 07 червня 2005 року [PERSON] уклала із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 54, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 54 на 6 поверсі загальною проектною площею 49,11 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 83 487 гривень, що підтверджується копією довідки про повну [лату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2005 року. Договори на дольову участь у будівництві зберігають свою юридичну силу до сьогодні, оскільки, як передбачено п. 9.2. кожного з договорів, договір вступає в силу з дня його підписання та діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань. Позивачі посилаються на те, що вони добросовісно виконали свої обов'язки перед забудовником, сплативши йому повну вартість будівництва власного житла, що доводиться копіями квитанцій та довідок про повну сплату. Натомість, забудовник - ПВП «Добробут-СП», свої вимоги по будівництву не виконав і не виконує, будинок так і не був добудований, будівельні роботи на об'єкті припинені. В серпні 2017 року колишній директор [PERSON] передав корпоративні права по управлінню підприємством третім особам, так би мовити, продав підприємство, у зв'язку із чим до ЄДРПОУ були внесені відповідні зміни. Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 598 Цивільного кодексу України зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов'язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України правові наслідки порушення зобов'язання, в тому числі припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; Відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. У разі, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Позивачі посилаються на те, що порушення забудовником умов договору, * нехтування будь-якими розумними строками завершення будівництва дає позивачам право звернутися до суду, оскільки добровільно розривати договір та повертати кошти позивач не бажає. Правовідносини, які виникли між сторонами, за своїм характером подібні до правовідносин будівельного підряду, врегульованих ст. 875 ЦК та іншими нормами. За договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Пунктом 22 частини 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних із підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника Виконавцем є суб'єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (п. З ч. 1 ст. 1 Закону). Послугою вважається діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону). Таким чином, на правовідносини, які виникли між сторонами, поширюються норми Закону України «Про захист прав споживачів». Такої позиції притримується Верховний Суд України, про що йдеться у Судовій практиці з розгляду цивільних справ про захист прав споживачів, 01.02.2013 року. Як відомо, порушення, тобто невиконання або несвоєчасне виконання стороною взятого на себе зобов'язання, породжує настання правових наслідків, передбачених договором або законом, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Відповідно до вимог ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ст. 551 ЦК України). Відповідно до вимог ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Позивачі просять також із ПВП «Добробут-СП» стягнути пеню. Зокрема, за період з 01.01.2018 року по 01.04.2018 року розрахунок по пені зводиться до наступного: [PERSON]: 48 944 грн / 100 * 3 * 90 днів = 132 148 грн. [PERSON] : 73 125,5 грн / 100 * 3 * 90 днів = 197 438 грн. [PERSON] : 98 170 грн / 100 * 3 * 90 днів = 265 059 грн. [PERSON] : 83 487 грн / 100 * 3 * 90 днів = 225 414 грн. Просять розірвати договір на дольову участь у будівництві № 15, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 10 квітня 2003 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 48 944 грн. - основного боргу та 132 148 грн. - пені. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 18, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 19 травня 2003 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 73 125,5 грн. - основного боргу та 197 438 грн. - пені. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 50, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 18 червня 2003 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 98 170 грн. - основного боргу та 265 059 грн. - пені. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 54, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 07 червня 2005 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 83 487 грн. - основного боргу та 225 414 грн. - пені. У судове засідання представник позивачів не прибув, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, звернувся до суду з заявою про розгляд справи у відсутність позивачів та їх представника, позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві , проти заочного рішення не заперечив. Представник відповідача у судове засідання не прибув, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду заперечення на позов не подав. Судом встановлено, що 10 квітня 2003 року [PERSON] уклав із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 15, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 15 на 2 поверсі загальною проектною площею 61,18 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатив повну вартість будівництва квартири в сумі 48 944 гривень, що підтверджується копією довідки про повну плату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2003 року. 19 травня 2003 року [PERSON] уклала із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 18, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 18 на 2 поверсі загальною проектною площею 86,03 м.кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 73 125,5 гривень, що підтверджується копією довідки про повну сплату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2003 року. 18 червня 2003 року [PERSON] уклав із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 50, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 50 на 6 поверсі загальною проектною площею 98,17 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 98 170 гривень, що підтверджується копією довідки про повну сплату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 200З року. 07 червня 2005 року [PERSON] уклала із ПВП «Добробут-СП» договір на дольову участь у будівництві № 54, за яким дольовик зобов'язався фінансувати будівництво квартири № 54 на 6 поверсі загальною проектною площею 49,11 м. кв. На виконання договору [PERSON] сплатила повну вартість будівництва квартири в сумі 83 487 грн., що підтверджується копією довідки про повну оплату вартості житла та квитанцій. Згідно п. 2.5. строк закінчення будівництва планувався на четвертий квартал 2005 року. Договори на дольову участь у будівництві зберігають свою юридичну силу до сьогодні, оскільки, як передбачено п. 9.2. кожного з договорів, договір вступає в силу з дня його підписання та діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов'язань. Позивачі добросовісно виконали свої обов'язки перед забудовником, сплативши повну вартість будівництва власного житла, що доводиться копіями квитанцій та довідок про повну сплату. Судом встановлено, що забудовник - ПВП «Добробут-СП», вимоги по будівництву не виконав і не виконує, будинок так і не був добудований, будівельні роботи на об'єкті припинені. В серпні 2017 року колишній директор [PERSON] передав корпоративні права по управлінню підприємством третім особам, так би мовити, продав підприємство, у зв'язку із чим до ЄДРПОУ були внесені відповідні зміни. Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 598 Цивільного кодексу України зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов'язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України правові наслідки порушення зобов'язання, в тому числі припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; Відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. У разі, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Правовідносини, які виникли між сторонами, за своїм характером подібні до правовідносин будівельного підряду, врегульованих ст. 875 ЦК та іншими нормами. За договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Пунктом 22 частини 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних із підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника Виконавцем є суб'єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (п. З ч. 1 ст. 1 Закону). Послугою вважається діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону). Таким чином, на правовідносини, які виникли між сторонами, поширюються норми Закону України «Про захист прав споживачів». Порушення, тобто невиконання або несвоєчасне виконання стороною взятого на себе зобов'язання, породжує настання правових наслідків, передбачених договором або законом, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Відповідно до вимог ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ст. 551 ЦК України). Відповідно до вимог ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Відповідно до вимог ч.3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду , якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Суд приходить до висновку, що слід розірвати договір на дольову участь у будівництві № 15, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 10 квітня 2003 року та стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 48 944 грн. - основного боргу та пеню у розмірі 8000 грн. , враховуючи розмір збитків. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 18, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 19 травня 2003 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 73 125,5 грн. - основного боргу та пеню у розмірі 20000 грн. , враховуючи розмір збитків. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 50, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 18 червня 2003 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 98 170 грн. - основного боргу та пеню у розмірі 25000 грн., враховуючи розмір збитків. Розірвати договір на дольову участь у будівництві № 54, укладений між [PERSON] та приватним виробничим підприємством «Добробут-СП» 07 червня 2005 року. Стягнути з приватного виробничого підприємства «Добробут-СП» на користь [PERSON] 83 487 грн. - основного боргу та пеню у розмірі 20000 грн., враховуючи розмір збитків. Розподіл судових витрат здійснено у відповідності до вимог ст.141 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на 01.04.2018 р.) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З приватного підприємства «Добробут-СП» у дохід держави необхідно стягнути судовий збір у сумі 3902 грн. 62 коп. за позовні вимоги майнового характеру (704, 80 + 931, 25 + 1231, 70 + 1034, 87 = 3902, 62). Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на 01.04.2018 р.) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З приватного підприємства «Добробут-СП» у дохід держави необхідно стягнути судовий збір у сумі 2819,\~ грн. 20 коп. (708,4 + 704, 80 + 704, 80 + 704, 80 = 2819, 20). Суд приходить до висновку що з приватного підприємства «Добробут-СП» у дохід держави необхідно стягнути судовий збір у сумі 6721, 82 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial