Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-24 00:00:00

07 листопада 2016 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Міське комунальне підприємство «Хмельницькводоканал» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої затопленням, мотивуючи свої вимоги тим, що в ніч з 13 на 14 жовтня 2015 р., належну йому квартиру № 46, що по вул. Чорновола, 176 в м. Хмельницькому, було затоплено з квартири поверхом вище № 50, що по вул. Чорновола, 176 в м. Хмельницькому, власиком якої є [PERSON], яка не вжила заходів щодо вчасного ремонту фільтру грубої очистки води, який встановлений у її квартирі в санвузлі, внаслідок чого сталося протікання та залиття його квартири. Вказує, що йому завдано матеріальної шкоди на суму 2\~868, 57 грн., в яку входить : злив води натяжних стель, вартістю 2400 грн., придбання ламінату, вартістю 390,17 грн., роздруківка кольорових фото 78, 40 грн. та моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях, переживаннях, яку позивач оцінює в 10\~000, 00 грн. 16.12.2016 р. позивач збільшив позовні вимоги та просив стягнути із відповідача на його користь також і 13\~954 грн. завданої матеріальної шкоди затопленням, згідно до висновку експертного дослідження, а всього 17\~332, 40 грн. матеріальної шкоди та 10\~000,00 грн. моральної шкоди. В судовому засіданні позивач збільшені позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечив щодо задоволення позову, зазначивши, що вина [PERSON] у даному затопленні відсутня, і що вона є неналежним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем є МКП «Хмельницькводоканал», адже згідно висновку експерта, причиною залиття є раптова зміна внутрішнього тиску в системі водопостачання. Крім того, в матеріалах справи відсутні належні докази, що підтверджують шкоду в заявленій сумі та вину [PERSON] в її заподіянні. Просить в позові відмовити в повному обсязі. Представник третьої особи в судовому засіданні пояснив, що МКП "Хмельницькводоканал" не обслуговує внутрішньобудинкових комунікацій, оскільки згідно п. 2.3.7. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, точкою розподілу зовнішніх і внутрішньобудинкових комунікацій є для каналізації - найближчий до будівлі оглядовий колодязь, для водопроводу, газопроводу, тепломережі - вентиль або трійник біля будівлі. Вважає, що затоплення квартири № 46 сталося внаслідок встановлення несертифікованого обладнання, а не з причини перевищення тиску в системі водопостачання. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, внаслідок наступного. Так, відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, технічним паспортом на квартиру [ADDRESS] (а.с. 6 10). Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], яка розміщена над квартирою № 46, належною позивачу. Зазначені обставини підтверджуються свідоцтвом про право власності на житло, технічним паспортом на квартиру [ADDRESS] (а.с. 22-26), інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24.11.16 р. (а.с.33) та ніким з учасників процесу не оспорюються. Будинок № 176 по вул. Чорновола, у м. Хмельницький перебуває на балансі та обслуговуванні ОСББ «Успіх 2015», що не заперечується сторонами та вбачається із договору № 39/04-15 від 01.04.15 р. (а.с. 70). В ніч з 13 на 14 жовтня 2015 року в будинку № 176 по вул. Чорновола у м. Хмельницький сталося залиття квартири № 46 з квартири № 50. Того ж дня квартиру № 50 було обстежено комісією ОСББ «Успіх 2015», якою зафіксовано наступні пошкодження в квартирі № 46: стелі квартири, що зроблені з натяжної плівки обвисли від тиску води, у середній кімнаті мокра гіпсокартонна конструкція на стелі, у одній із кімнат вода проникла під шпалери, у коридорі та кімнаті частково мокрі шпалери. Комісією зроблено висновок про те, що причиною залиття є те, що в санвузлі квартири № 50 вийшов з ладу фільтр грубої очистки води. Про факт затоплення, в судовому засіданні, підтвердили також свідок [PERSON] та [PERSON] 15.12.2016 р. відповідач [PERSON] зверталася до МКП «Хмельницькводоканал» із заявою щодо перевірки тиску в трубах. Із листа МКП «Хмельницькводоканал» від 01.02.17 р. вбачається, що в журналі реєстрації виконання робіт аварійно-диспетчерської служби підприємства факт щодо інформації тиску води на водопровідному вводі будинку № 176 по вул. Чорновола у м. Хмельницький не зафіксовано з вересня по грудень місяць 2016 р. Забудовником даного будинку № 176 по вул. Чорновола, у м. Хмельницький є ВКБ УМВСУ в Хмельницькій області, що вбачається із договору № 4/1030-005 від 05.10.2005 р. (а.с. 89). Згідно п. 2.4. даного договору виконавець зобовязаний був у квартирі відповідача прокласти стояки гарячого та холодного водопостачання. При цьому, згідно додатку до договору № 4/1030-005 від 05.12.2014 р. (а.с. 90), виконавець зобовязаний прокласти стояки водопостачання, водовідведення із встановленням лічильника обліку водопостачання без виконання робіт по влаштуванню внутрішніх мереж водопостачання та відведення. Так, представник відповідача посилається на те, що фільтр грубої очистки води, який став причиною залиття, був встановлений забудовником, проте суду не надано жодного доказу встановлення такого фільтру саме забудовником (акту приймання передачі, тощо). До того ж, даний будинок був зданий в експлуатацію в 2014 р., що не заперечується сторонами, а опломбування водолічильника в квартирі [PERSON] відбулося лише 30.03.2015 р. (а.с. 82), що свідчить про те, що власник квартири [ADDRESS] [PERSON], могла змінювати та встановлювати будь які прилади, в тому числі і фільтр грубої очистки води та кран до такого опломбування. При цьому, розпломбування було 14.10.15 р., в момент затоплення (а.с. 81-82), після чого відповідач змінила пошкоджений фільтр води та запірний кран на новий. Представником відповідача в судовому засіданні, з метою проведення експертизи щодо встановлення причини залиття, був наданий фільтр грубої очистки води, який був встановлений у квартирі відповідача [PERSON] в момент затоплення, номер якого відповідає номеру зображеному на фото, наданим позивачем та який замінив свідок [PERSON], про що останній вказав в судовому засіданні. Із висновку інженерно-технічного дослідження від 29.09.2017 р., складеного залученим до проведення експертизи фахівцем металознавцем [PERSON] вбачається, що кришка фільтру має пошкодження різьбової частини, яке полягає у неповному руйнуванні по різьбовій частині - нерозкрита тріщина (фото 5). При цьому, різьбова частина відігнута, що свідчить про дію зусилля згинання при розвитку тріщини в тілі кришки (фото 56,в). Такий стан кришки свідчить про те, що після часткового руйнування різьбової кришки порушилась, герметичність з'єднання її із корпусом, і відповідно сталося протікання рідини із системи. Ознак прикладення надмірних механічних зусиль, як от пошкодження ребер граней шестигранної частини, характерних при здійсненні некваліфікованих робіт та застосування надмірних зусиль при збірних операціях і монтажі як водопровідної системи в зоні кріплення корпусу фільтру до крану так і на кришці фільтру не виявлено. На поверхні як корпусу так і кришки видимих слідів підтікання рідини - осаду та закоксованих нашарувань не виявлено. Макрофрактографічними дослідженнями розкритої частини площин злому виявлено: зародок руйнування знаходиться в технологічному концентраторі напружень - впадині різьби четвертого, останнього витка різьбової частини кришки (фото б, 7 поз. 1); площина злому в зоні зародження тріщини орієнтована нормально (перпендикулярно) до осі кришки і утворена за умов динамічно зростаючого (ударного) навантаження (тиску), що створило в матеріалі комплексну дію зусилля розтягу і згинання; за ступенем пластичної деформації металу та макрогеометрією досліджуваний злом має характер крихко-вязкого, тобто такого, що утворився внаслідок крихкого відколу та поширення тріщини по границях зерен без помітних ознак макропластичної деформаці; на поверхні злому дефектів литтєвого характеру (мікротріщин, газових пустот тощо), від яких зародились би макротріщини чи втомні тріщини, не виявлено; загальна картина рельєфу дає можливість стверджувати про крихко-вязкий характер руйнування, властивий для динамічного прикладення навантаження, при якому в матеріалі виникли напруження, що перевищили границю міцності і привели до руйнування різьбової частини, що підтверджується також і утворенням і розвитком декількох розгалужених тріщин від видимої для дослідження площини злому (фото 7, показано стрілками); такі надмірні напруження в елементах системи водопостачання можуть виникати, наприклад при раптовому зростанні тиску в системі (навіть понад передбачені при контрольному опробуванні системи перед запуском її в експлуатацію значення), і які є наслідком прояву такого явища, як гідроудар в системах водопостачання; Також, крихко-вязкий характер руйнування є властивий для комплексного прикладення зусилля розтягу та згинання, яке створило в матеріалі деталі напруження, що перевищили границю міцності матеріалу, з якого виготовлені досліджувані деталі. Конструктивно, в різьбовому з єднанні корпусу та збірної із ним деталі - кришки діють напруження розтягу і частково згинання, які виникають внаслідок зусиль при закручуванні різьбової пари для забезпечення герметичності зєднання. В даному випадку, оскільки досліджуваний фічьтр грубої очистки води вже тривалий час експлуатувався в системі холодного водопостачання, то розтягуючи і згинаючі зусилля в зєднанні кришки і корпусу не були такими, що могли привести до руйнування при температурних чи експлуатаційних змінах тиску в системі водопостачання. Однак, з технічної точки зору, напруження на витках різьби в такому зєднанні в комплексі із напруженнями від раптової зміни (динамічного ударного зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання сумарно могли досягнути і, в даному випадку, досягнули рівня, який перевищив границю міцності матеріалу із якого виготовлений корпус крану. Характер руйнування різьбової частини кришки фільтра якраз і свідчить про власне такий механізм прикладення зусиль до неї, який і привів до часткового розділення його різьбової частини на два фрагменти та порушення герметичності з'єднання і протікання рідини через нерозкриту тріщину. Отже, з технічної точки зору, порушення герметичності з'єднання кришки фільтра із корпусом спричинило витікання води із системи водопостачання в квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON], через що й сталося залиття в ніч з 13 на 14 жовтня 2015р квартири [ADDRESS] в м,Хмельницькому, яка належить [PERSON]. Причиною пошкодження, тобто часткового руйнування фільтра грубої очистки води в системі водопостачання у квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON] стало ймовірно раптова зміна (динамічне ударне зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання та створення в різьбовій частині кришки напружень, що перевищили границю міцності матеріалу кришки. А тому, причиною пошкодження, тобто часткового руйнування фільтра грубої очистки води в системі водопостачання у квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON] стало раптова зміна (динамічне ударне зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання та створення в різьбовій частині кришки напружень, що перевищили границю міцності матеріалу кришки. Дослідженням стану наданих обєктів не виявлено пошкоджень, які б свідчили про зовнішній умисний механічний вплив, внаслідок якого сталося пошкодження кришки фільтру. Із висновку експерта № СЕ-7304-1-846.17 від 11.10.2017 р. вбачається, що залиття квартири [ADDRESS], яка належить [PERSON], що мало місце в ніч з 13 на 14 жовтня 2015 р. відбулось внаслідок порушення герметичності з'єднання кришки із корпусом фільтра грубої очистки води, яке спричинило витікання води із системи водопостачання в квартирі №50 по вул. Чорновола, 176 в м. Хмельницькому, яка належить [PERSON] Причиною пошкодження, тобто часткового руйнування фільтра грубої очистки води системи водопостачання у квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON], стала раптова зміна (динамічне ударне зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання та створення в різьбовій частині кришки напружень, що перевищили границю міцності матеріалу кришки. Дослідженням стану наданих об'єктів не виявлено пошкоджень, які б свідчили про зовнішній умисний механічний вплив (в тому числі [PERSON]Г.), внаслідок якого могло би статися пошкодження кришки фільтра грубої очистки води, через яке відбулось залиття квартири №46, що належить [PERSON] Фільтр грубої очистки води у квартирі [ADDRESS] в м. Хмельницькому, був встановлений після першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка. Таким чином, експерт дав висновок, що причиною затоплення слугувало дві причини, а саме порушення герметичності з'єднання кришки із корпусом фільтра грубої очистки води (неякісне обладнання, створення в різьбовій частині кришки напружень, що перевищили границю міцності матеріалу кришки), яке спричинило витікання води із системи водопостачання в квартирі [ADDRESS], яка належить [PERSON] та раптова зміна (динамічне ударне зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання. В даному випадку, оскільки досліджуваний фічьтр грубої очистки води вже тривалий час експлуатувався в системі холодного водопостачання, то розтягуючи і згинаючі зусилля в зєднанні кришки і корпусу не були такими, що могли привести до руйнування при температурних чи експлуатаційних змінах тиску в системі водопостачання. Однак, з технічної точки зору, напруження на витках різьби в такому зєднанні в комплексі із напруженнями від раптової зміни (динамічного ударного зростання) внутрішнього тиску в системі водопостачання сумарно могли досягнути і, в даному випадку, досягнули рівня, який перевищив границю міцності матеріалу із якого виготовлений корпус крану. Характер руйнування різьбової частини кришки фільтра якраз і свідчить про власне такий механізм прикладення зусиль до неї, який і привів до часткового розділення його різьбової частини на два фрагменти та порушення герметичності з'єднання і протікання рідини через нерозкриту тріщину. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У відповідності до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобовязує. Це означає, що на власника також покладається відповідальність у разі завдання шкоди третім особам, що завдана належним йому майном, а також у звязку із експлуатацією технічного/інженерного оснащення, по утриманню якого він також несе тягар (ст.322 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У відповідності з ч. 1 ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно\~ст.383 ЦК України\~власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно- технічних вимог і правил експлуатації будинку. Як роз'яснено у п. 2 \~постанови Пленуму Верховного Суду України\~\~від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах з відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов'язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Тобто, відповідно до\~презумпції завдавача шкоди не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. З огляду на наведене, та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів пропорційності, змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законом не покладається на позивача обовязок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Разом з тим, однією з засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Так, шкоди позивачу завдано залиттям з квартири № 50, а власником вказаної квартири є [PERSON] В свою чергу, залиття в квартирі № 46 сталося внаслідок того, що вийшов з ладу фільтр грубої очистки води, а саме порушення герметичності зєднання кришки із корпусом фільтра грубої очистки води, який був встановлений до першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка. Даний фільтр, який був неякісним, був встановлений саме власником даної квартири, тобто теж перебував у власності [PERSON] Доказів того, що він був встановлений не [PERSON] суду не надано. До того ж, враховуючи, що опломбування водолічильника в квартирі відповідача було здійснено лише 30.03.2015 р., що свідчить про те, що [PERSON], могла змінювати та встановлювати будь які прилади, в тому числі і фільтр грубої очистки води та кран до такого опломбування. А тому, відповідальність повинна нести саме [PERSON] Щодо тверджень представника відповідача про те, що дане затоплення сталося саме шляхом динамічного ударного зростання внутрішнього тиску в системі водопостачання, то експерт не дав однозначного висновку даному факту, до того ж, матеріали справи не містять відомостей щодо замірів тиску в даному будинку і що в інших квартирах даного будинку теж зірвали крани внаслідок перевищення тису в системі. Матеріали справи не містять прямих доказів на підтвердження того, що шкода завдана внаслідок дій (бездіяльності) не відповідача, а інших осіб. Відповідач таких доказів суду не надав. Як вбачається з висновку експертного дослідження № 437ед/016 від 08.12.2016 року, розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 14.10.2015 року у квартирі № 46, що розташована на другому поверсі десятиповерхового житлового будинку по вул. Чорновола № 176 в м. Хмельницький, станом на 07.12.2016 року становить 13 954,00 грн. (а.с. 43). Даний письмовий доказ розміру заподіяної майнової шкоди наданий суду позивачем і відповідачем спростований не був, зокрема, останній ані надав суду аналогічного висновку, виконаного на його замовлення, ані заявляв клопотання про призначення у справі судової експертизи на предмет визначення розміру завданих залиттям збитків, хоча таке право відповідачу було розяснено судом. Таким чином, стягненню підлягає саме 13 954,00 грн. відшкодування майнової шкоди, яка є доведеною. Крім того, внаслідок залиття позивачу як власнику квартири [ADDRESS] було завдано і моральної шкоди, яка виразилась в душевних стражданнях з приводу пошкодження майна та необхідності вжиття додаткових заходів до організації свого життя. Розмір компенсації моральної шкоди, з урахуванням характеру правопорушення, яким її завдано, глибини та тривалості душевних страждань позивача, вимог розумності і справедливості, суд вважає за необхідне визначити в сумі по 2 000 грн. Доводи відповідача щодо необхідності покладання відповідальності за завдані залиттям наслідки на МКП «Хмельницькводоканал» не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки, відповідно до підп. 2.3.7. Правил, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем водопостачання та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства; точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) є: для водопроводу - вентиль або трійник біля будівлі. Аналогічно, відповідно до п. 2.1. Порядку розмежування відповідальності та взаємовідносини між субєктами надання населенню послуг з тепло-, водопостачання та водовідведення в місті Хмельницькому, затвердженого рішенням виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 2256 від 12.03.1998, межею розподілу відповідальності за стан інженерних комунікацій між постачальником послуг з водо забезпечення, водовідведення та абонентом є межа балансової належності: мережі водопостачання житлового фонду зовнішня грань стіни будинку. Таким чином, оскільки [PERSON] не доведено тієї обставини, що шкода сталася не з її вини (зокрема те, що підвищення тиску в системі водопостачання дійсно мали місце), відшкодування заподіяної майнової та компенсацію моральної шкоди слід присудити на користь позивача із відповідача. [PERSON] витрати розподіляються відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial