Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-11 00:00:00

У червні 2020 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначили, що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , за цією адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] по сплаті за спожиту електричну енергію. 21.12.2018 року при перевірці представниками позивача вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом підключення фазного проводу на лінію електропередачі поза засобом обліку електроенергії для живлення струймоприймачів. Електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення фазний провід ЛЕП. Виявлені порушення були зафіксовані в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 222767 від 21.12.2018 року. При проведенні перевірки, виявленні порушення та складанні Акту [PERSON] був присутнім, він підписав акт та отримав другий його екземпляр, зауважень не зазначив. Так, встановлене в акті порушення було усунуто, про що складено Акт перевірки усунення порушень ПРРЕЕ від 21.12.2018 року. 02 січня 2019 року складений акт про порушення ПРРЕЕ № 222767 був розглянутий комісією енергопостачальника. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 31056,60 грн. Рахунок на вказану суму та протокол комісії енергопостачальника з розгляду актів порушення ПРРЕЕ № 327 від 02.01.2019 року отримано відповідачем. У теперішній час сума по вказаному рахунку сплачена [PERSON] 24.01.2019 року частково, у розмірі 7121,28 грн., залишок становить 23935,32 грн. 09 вересня 2019 року Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області видано судовий наказ про стягнення з [PERSON] на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованості за спожиту, але необліковану приладом обліку електричну енергію у розмірі 23935,32 грн., а також суми судового збору у розмірі 192,10 грн. 22 січня 2020 року вказаний судовий наказ було скасовано. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у зазначеному розмірі та витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн. Згодом позивач уточнив позовні вимоги, зменшивши їх загальний розмір до 7935,32 гривень, про що подав відповідну заяву, в якій зазначив, що в період з серпня 2019 року по червень 2020 року відповідач добровільно сплатив ще частину заборгованості, здійснивши 16 платежів по 1000 гривень кожний. Відтак залишок заборгованості складає 7935,32 гривень. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав частково. Погодився із наявністю допущених ним порушень правил роздрібного ринку електричної енергії, яке виразилось у самовільному підключенні до фазного проводу ЛЕП, накид на проводи стовпу ЛЕП. Але не погодився із розміром Поперечної площі перерізу проводів, які зазначені в акті про порушення, стверджуючи, що в дійсності їх розмір був менший, а тому і розмір нарахованих збитків є значно меншим. Зазначив, що дійсно 21.12.2018 року представниками ДТЕК була проведена перевірка його домоволодіння по [ADDRESS] та в ході огляду виявлено самовільне підключення фазного проводу на лінію електропередач поза засобом обліку електроенергії. Представники ДТЕК проводили відео фіксацію виявленого порушення, після чого склали акт про порушення, оголосили його в голос та відповідач підписав, не маючи особливих претензій. При цьому ніяких замірів перерізу проводів ними в дійсності не проводилось. Вони лише перерізали цей провід та забрали його собі. Вважає, що представники ДТЕК, які проводили перевірку, повинні були скласти акт про вилучення речового доказу фазного проводу, який був самовільно підключений до проводів ЛЕП, з метою подальшого визначення його розміру перерізу. На теперішній час вважає дії позивача неправомірними, оскільки не було долучено до справи відеозапис виявленого порушення та спірний провід, за допомого якого відбувалось самовільне підключення та який був вилучений представниками ДТЕК під час перевірки. На підставі цього вказував, що сума заподіяних збитків повинна бути набагато меншою, оскільки розмір перерізу проводу є меншим, та з урахуванням добровільно сплачених сум вже відшкодував заподіяну шкоду. Вислухавши сторони та дослідивши надані ними письмові докази, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з огляду на таке. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання та розподілу фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 46, 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послу за № 312 від 14.03.2018 року та Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 310, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до пункту 56 статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу це юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Споживачем відповідно до пункту 84 статті 1 вказаного Закону вважається фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з статтею 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу, до яких належить позивач: - надає послуги з розподілу електричної енергії з дотриманням встановлених показників якості надання послуг; - надає послуги з приєднання до системи розподілу відповідно до кодексу систем розподілу. Також відповідно до частини 2 цієї статті Закону передбачено, що оператор системи розподілу має право: своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з розподілу електричної енергії та інші послуги, надані на ринку електричної енергії. Згідно з частиною 4 статті 46 Закону оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором. Відповідно до статті 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками за договором постачання електричної енергії споживачу. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 57 Закону України «Про ринок електричної енергії» електропостачальники мають право: на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів. Згідно з підпунктами 1, 3, 12, 14 пункту 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право: - отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; - проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; - складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; - на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Згідно з частиною 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Також згідно з пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний: - здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; - дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; - забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; - забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; - не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; Так, судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником домоволодіння та споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] , що підтверджується відомостями, наданими з Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради від 20.07.2020 року, згідно яких останній зареєстрований у вказаному будинку з 1974 року по теперішній час. Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За ч.ч.4,5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства. Отже, будучи власником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , відповідач на підставі вказаних норм законодавства став споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов`язаний утримувати належний\~ технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором систем розподілу АТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення Правилами роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до ч.1 статті 11 Цивільного кодексу цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. В матеріалах справи відсутній договір про постачання енергетичних ресурсів та договір про надання послуг з розподілу між відповідачем, як споживачем електричної енергії, з одного боку, та оператором систем розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», проте, за вимогами частини 4 статті 46, частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний оплачувати надані послуги з розподілу електричної енергії, а договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання. Тому із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, користування послугами розподілу електричної енергії, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з розподілу електричної енергії, на умовах, передбачених Законом України «Про ринок електричної енергії» та ПРРЕЕ, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним. За таких обставин зобов`язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій Оператору систем розподілу і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі № 6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі № 3-184гс14. Отже, відповідач є споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», як оператором системи розподілу, а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед оператором системи розподілу - компанією АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», та цивільну відповідальність за порушення ПРРЕЕ. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. З матеріалів справи вбачається, що 21 грудня 2018 року при перевірці представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним зазначених вище нормативних актів, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом підключення фазного проводу на лінію електропередачі поза засобом обліку електроенергії для живлення струймоприймачів. Електрична енергія споживається, але електролічильником не враховується. Місце самовільного підключення фазний провід ЛЕП. За цим фактом було складно акт № 222767 від 21 грудня 2018 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, який був підписаний п`ятами представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та відповідачем. Відповідач підписав акт без зауважень. При цьому встановлене в акті порушення було усунуто в той же день - 21 грудня 2018 року, про що складено Акт перевірки усунення порушень ПКЕЕН. 02 січня 2019 року на засіданні комісії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до протоколу № 327 від 02 січня 2019 року згідно з підпунктом 5 пункту 3.1. ПРРЕЕ в присутності споживача [PERSON] було прийнято рішення про нарахування за самовільне підключення електроустановок до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку (підключення фазного дроту в обхід приладу обліку) обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 21.12.2017 року по 21.12.2018 року на загальну суму 31056,60 грн. Відповідна квитанція про нарахований обсяг електричної енергії була вручена споживачу [PERSON] , про що свідчить його особистий підпис на ній. 24 січня 2019 року відповідачем [PERSON] було сплачено в рахунок відшкодування збитків за актом №222767 грошові кошти в сумі 904,68 гривень та 6 216,60 гривень, що підтверджується відповідними квитанціями та визнано самим відповідачем в судовому засіданні. Після цього щомісячно в період з серпня 2019 року по червень 2020 року відповідач проводив добровільне погашення заборгованості нарахованих обсягів споживання електроенергії за актом №222767 на загальну суму 16 000,00 гривень. Таким чином відповідачем було добровільно сплачено заборгованості за актом на загальну суму 18 121,28 гривень. Залишок несплаченої суми заборгованості становить 7935,32 гривень (31056,60 грн. - 23 121,28 грн). З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства. Також з метою оскарження дій ДТЕК в позасудовому порядку 01 жовтня 2019 року відповідач надсилав на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) скаргу на дії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якій [PERSON] просив скасувати акт про порушення (ПКЕЕН) № 222767 від 21.12.2018 року та Протокол № 327 від 02.01.2019 року. Натомість НКРЕКП за результатами розгляду скарги повідомлено відповідача про те, що розрахунок вартості не облікованої електричної енергії виконано з урахуванням вимог методики. При цьому до повноважень НКРЕКП не відноситься підтвердження/спростування факту того, що самовільне підключення було виконано іншим проводом, ніж зазначено в Акті. Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: - недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; - порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; - крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; - пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; - пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; - несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики. Згідно з пунктом 8.4.1. ПРРЕЕ Оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Відповідно до підпункту 6 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. За пунктом 8.4.6. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом). В акті про порушення зазначаються відомості про дії представників оператора системи, вжиті для виявлення місця підключення (наприклад, використання спеціальних технічних засобів (із зазначенням їх типу та способу застосування), здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів та/або демонтажу приладів чи їх захисних панелей тощо). Відповідно до пункту 8.2.5 та 8.2.6 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: - меж балансової належності; - перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; - номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; - фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно з пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до ст.614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем доказів невинуватості не надано, не спростовано наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії. В акті про порушення ПРРЕЕ № 222767 від 21.12.2018 року, складеного за участю відповідача, в графі 3 були зазначені результати вимірів параметрів схеми електропостачання споживача, в тому числі площа перерізу дроту самовільного підключення 2х4,0 та матеріал проводу мідь. Доводи відповідача про незгоду із розміром перерізу дроту самовільного підключення судом не приймаються, оскільки вказаний акт відповідачем був підписаний без будь-яких заперечень та зауважень, що свідчить про згоду із даними, зазначеними в ньому. Інших доказів, які б спростовували обставини відображені в акті, відповідачем не надано. А сам акт про порушення ПРРЕЕ № 222767 від 21.12.2018 року є належним та допустимим доказом виявленого порушення та параметрів самовільного підключення. При цьому діючим законодавством, в тому числі ПРРЕЕ, а також локальними актом оператору системи Порядком виготовлення, обліку, складання, оформлення і розгляду актів про порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженого наказом АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №674-ОД від 10.101.2019 року, не передбачено прямого обов`язку перевіряючих здійснювати відеозапис виявленого порушення схеми обліку та в обов`язковому порядку вилучати в якості речового доказу дріт, який використовувався для самовільного підключення. Вчинення таких дій з боку представників оператора системи є лише їх правом, що передбачено абзацом 4 та 10 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, а також пунктами 3.6, 3.7.26 локального акту ДТЕК, та можуть застосуватися ними на їх розсуд з урахуванням позиції та поведінки споживача під час здійснення перевірки. Крім того проведення представниками ДТЕК відеозапису під час здійснення перевірки не відображено в самому акті, що додатково вказує про відсутність відеозапису виявленого порушення. Так само в акті відсутні відомості про вилучення дроту самовільного підключення в якості речового доказу та його подальше зберігання. З урахуванням цього судом відхиляються твердження відповідача про неправомірність дій представників ДТЕК під час перевірки у зв`язку із непред`явленням в судове засідання відеозапису та фазного дроту самовільного підключення, оскільки такі доводи спростовуються наявними письмовим доказами та положеннями чинного законодавства. В протоколі засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № 327 від 11 листопада 2019 року, зазначено, що розрахунок обсягів та вартості необлікованої електричної енергії проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕКП від 04.05.2006 N 562 (діючої в період спірних правовідносин) за формулою 2.7 згідно з підпунктом 5 пункту 3.1. за період з 21.12.2017 року по 21.12.2018 року, що є вірним розрахунком щодо виявленого правопорушення. Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено відповідно встановленим обставинам правопорушення та положеннями ПРРЕЕ. Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем Правила роздрібного ринку електричної енергії. З урахуванням наведеного, позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 7935,32 гривень, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим підлягають задоволенню. Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102 гривень.

Outcome: approved