Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-25 00:00:00

13.12.2012 року позивач звернулась до суду з позовом, вказавши, що на підставі договору купівлі продажу № 612 від 05.05.2010 року вона є влаcницею квартири [ADDRESS]. В даній квартирі вона зареєстрована та проживає разом із дитиною. З 01.03.2012 року вона у вищезазначеній квартирі почала проводити капітальні ремонтні роботи, які планувала закінчити 31.08.2012 року. 18.08.2012 року позивачка побачила, що зі стелі даної квартири по стінах ллється вода. Подзвонивши власникам квартири [ADDRESS], розташованої на поверх вище, вона повідомила про залиття своєї квартири №19. На цей дзвінок власник квартири № 23 ніяким чином не відреагував. Перекриття води проводилось власником квартири № 23 19.08.2012 року, тим самим затоплення продовжувалось більше однієї доби з вини відповідачів, які вчасно не відреагували. В результаті затоплення були пошкодженні підвісна стеля в кухні та гіпсокартонні конструкції, облицьовані кахельною плиткою стіни на кухні, коридор та спальня. Вартість ремонтно - відновлювальних робіт, згідно з незалежної оцінки експертів складає 24758 грн. Просила стягнути матеріальну шкоду в розмірі 24758 грн, за проведення незалежної оцінки стягнути 1000 грн., за розрахунково-касове обслуговування 5 грн. та моральну шкоду в розмірі 5000 грн., спричинену залиттям квартири. При цьому вказала, що моральна шкода полягала в моральних стражданнях з приводу пошкодження власності, в порушенні звичайного укладу життя, бо необхідність проведення ремонту пов'язане з певними незручностями. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, зазначивши, що внаслідок залиття з вини мешканців квартири № 23 у квартирі [PERSON] були пошкоджені гіпсокартонні стелі та стіни, кахельна плитка, тому оцінка вартості спричиненої шкоди була проведена спеціалістом вірно, при цьому висновок судового експерта до уваги брати неможна. Представник відповідача - [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснила, що [PERSON] фактично не мешкає за адресою своєї реєстрації. Вважала, що залиття сталося з вини КП ЖЕК, оскільки вони не слідкували за технічним станом комунікацій. Крім того, не була згодна із висновком оцінювача, т.я. до кошторису на відновлювальні роботи були включені монтаж та демонтаж гіпсокартону, підвісної стелі, кахельної плитки, при тому, що в акті ЖЕКу пошкоджень саме цих матеріалів виявлено не було, стіни у квартирі були заштукатурені. Представник третьої особи - КП «Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька» - Басаєв А.М. у судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що після виходу на адресу слюсаря їх підприємства було встановлено, що залиття квартири сталося через зрив шланги під мийкою на кухні мешканців квартири № 23. Відповідальність за технічний стан цих комунікацій несуть мешканці квартири. Суд, вислухавши пояснення представників позивача, відповідача та третьої особи, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 10.05.2010 року, квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачу [PERSON] (а.с. 3-5). Як вбачається з особового рахунку № [NUMBER] від 02.01.2013 року (а.с.49) та згідно витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.65,67) [PERSON] помер [INFO] році, що підтверджується актовим записом №1147, [PERSON] померла [INFO] році, що підтверджується актовим записом №1519, тому позовні вимоги в частині стягнення матеріальної та моральної шкоди із відповідачів [PERSON] та [PERSON], є безпідставними. Відповідач [PERSON] згідно з особового рахунку [NUMBER] від 02.01.2013 року (а.с.49) зареєстрована за адресою: [ADDRESS]. У судовому засіданні встановлено та підтверджується актом КП «ЖЕК № 1 Пролетарського району м. Донецька» від 20.08.2012 року, що 18.08.2012 року сталося залиття в квартирі [ADDRESS] в результаті недбальства мешканців квартири [ADDRESS]. Під час обстеження були виявлені мокрі плями у спальній кімнаті на стелі, на стіні (стіни у спальні заштукатурені), мокрі плями у коридорі на стелі та стіні (стіни у коридорі заштукатурені), на кахельний плитці у кухні сліди затоплення. Допитані у судовому засіданні у якості свідків [PERSON] та [PERSON] суду пояснили, що вони були присутні під час складання акту обстеження квартири [ADDRESS] після залиття та з»ясували, що залиття квартири сталося через зрив крану під мийкою у кухні квартири № 23. Зазначену інформацію надав їм під час обстеження слюсар КП ЖЕК, який виїзжав для усунення аварійної ситуації. Крім того, під час обстеження були виявлені мокрі плями у спальній кімнаті на стелі, на стіні (стіни у спальні заштукатурені), мокрі плями у коридорі на стелі та стіні (стіни у коридорі заштукатурені), на кахельний плитці у кухні сліди затоплення. Інших пошкоджень у квартирі виявлено не було. Всі пошкодження були відображені в акті залиття. Факт залиття квартири позивача з вини мешканців квартири № 23 підтверджено також відомостями книги нарядів, згідно якої 18.08.2012 року надійшло повідомлення про залиття квартири № 19, слюсарем [PERSON] було встановлено, що у кухні квартири № 23 під мийкою зірвало шланг холодної води, тому відповідальність за спричинену шкоду повинні нести мешканці квартири [ADDRESS], які не забезпечити належний стан технічного обладнання, яке знаходилось у їх квартирі та до компетенції житлово-експлуатаційної установи не відноситься. Оскільки у судовому засіданні було встановлено, що на момент розгляду справи [PERSON] є єдиною власницею квартири [ADDRESS], крім неї у квартирі ніхто не зареєстрований та не мешкає, тому на неї необхідно покласти відповідальність за спричинену шкоду. У відповідності зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до звіту № 367/12 про оцінку вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON] вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних з залиттям квартири складає 24758 грн. (а.с. 9-10). Допитана у судовому засіданні у якості спеціаліста [PERSON] пояснила, що нею у розрахунок суми відновлювальних робіт були включені роботи щодо демонтажу та монтажу гіпсокартонних стін та стелі, які зазнали пошкодження внаслідок залиття, демонтаж та монтаж стелі у кухні, заміна кахельної плитки у кухні, оскільки усі ці поверхні були пошкоджені внаслідок залиття та потребували заміни. Однак, як вбачається з акту оцінювача, пошкодження, які були виявлені оцінювачем під час обстеження квартири [PERSON] є ідентичними до акту КП ЖЕК від 20.08.2012 року. При цьому ніяких пошкоджень гіпсокартонних стін, стелі, кахельної плитки ані в акті оцінювача, ані в акті КП ЖЕК не наведено. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 1148/24 від 16.05.2014 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача відповідно до пошкоджень, зазначених в акті обстеження від 20.08.2012 року на момент проведення експертизи складає 3226,8 грн. Зазначений висновок підтвердила у судовому засіданні експерт [PERSON] та пояснила, що встановити дійсну вартість ремонтних робіт у квартирі позивача не виявилось можливим через закінчення ремонтних робіт позивачем. Таким чином, враховуючи той факт, що оцінювачем [PERSON] були включені до розрахунку спричиненої шкоди ремонтні роботи, неодбіхність у проведенні яких не підтверджена актами огляду, не зазначена у акті оцінювача під час проведення візуального огляду квартири після залиття, суд приходить до висновку про те, що зазначений акт оцінювача не є об"єктивним та не може бути покладено в основу для визначення вартості спричиненої матеріальної шкоди внаслідок залиття. При цьому, визначаючи розмір шкоди, яка підлягає стягненню, суд враховую висновок судової будівельно-технічної експертизи, згідно якої вартість ремнтних робіт складає 3226,8 грн., та вважає необхідним стягнути зазначену суми з відповідача на користь позивача. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, коли шкода завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров»ю або смертю особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. З"ясовані під час розгляду справи обставини дозволяють суду дійти висновку про те, що позивачу дійсно була спричинена моральна шкода внаслідок неправомірних дій відповідача, що вимагало від неї додаткових зусиль з організації нормального проживання в своїй квартирі, викликало моральні страждання через пошкодження майна, що належить їй на праві власності, та змінило нормальний уклад її життя через постійну сирість у квартирі та неможливість користуватися нею у повному обсязі. З врахуванням зазначеного, суд вважає можливим стягнути з відповідача в якості відшкодування моральної шкоди суму в розмірі 2000грн. Приймаючи до уваги, що при звернені до суду з позовом позивач був звільнений від сплати судового збору в розмірі 229,40 гривні та 114,7 грн., вказані судові витрати згідно ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача відповідно на користь держави. На підставі викладеного ст..23, 1166, 1167, 1192 ЦК України,

Outcome: partial