Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-28 00:00:00

У жовтні 2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом. Просив скасувати наказ Голови правління АТ «Укрексімбанк» №322-к від 29.09.2014 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності - оголошення догани та стягнути 3000 грн. на відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначав, що наказ вважає незаконним і таким, що „винесений з особистих мотивів керуючої філією в м.Житомирі", оскільки він не вчиняв жодних дисциплінарних проступків та належним чином і в повному обсязі виконував свої посадові обов'язки, визначені посадовою інструкцією. Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 14 травня 2015 року у задоволенні позову відмовлено за безпідставністю вимог. У поданій апеляційній скарзі [PERSON], посилаючись на неповне з'ясування судом обставин по справі, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким повністю задовольнити позовні вимоги. Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного. З матеріалів справи вбачається, що позивач [PERSON] обіймає посаду головного бухгалтера Житомирської філії АТ „Укрексімбанк". Наказом №322-к від 29.09.2014 року [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання п.1.4 Посадової інструкції головного бухгалтера філії АТ „Укрексімбанк" у м.Житомирі, що полягає у неналежному виконанні покладених на нього службових обов"язків і завдань, визначених вказаною інструкцією, а саме, в залишенні приміщення відкритого сховища у той час, коли там знаходились інші члени бригади матеріально відповідальних осіб, чим порушено вимоги п.4.3 Положення про відповідальність посадових осіб системи АТ „Укрексімбанк" за схоронність цінностей та готівки у сховищах і операційних касах банку, затвердженого наказом АТ„Укрексімбанк" №586 від 28.12.2002 року (а.с.5). Відмовляючи в позові про скасування зазначеного наказу, суд першої інстанції виходив з того, що при накладенні дисциплінарного стягнення відповідачем дотримані вимоги ст.ст.147-149 КЗпП. Проте, в повній мірі погодитися з висновками суду неможливо, зважаючи на наступне. В ході проведення 29.08.2014 року аудиту операцій з готівковими коштами у філії АТ „Укрексімбанк" у м.Житомирі встановлено, що член бригади матеріально-відповідальних осіб за категорією „головний бухгалтер" 28.07.2014 року перейшов поріг сховища і одразу повернувся при його відкритті. Зазначені обставини викладені у висновку за результатами аудиту. Крім цього у висновку також зазначено, що згідно з поясненням головного бухгалтера вихід із сховища тривав декілька секунд та обумовлений необхідністю забрати забутий в передсховищі калькулятор для підрахунку готівки (а.с.44). При цьому сторони визнали, що позивач виходив саме із сховища в передсховище. Згідно з п.1.4 Посадової інструкції головного бухгалтера філії АТ„Укрексімбанк" у м.Житомирі, у своїй діяльності головний бухгалтер керується нормативно-правовими актами Національного Банку України, іншими законодавчими та нормативними документами Банку та відповідною посадовою інструкцією головного бухгалтера. За не виконання саме вказаних обов"язків позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до п.4.3 Положення про відповідальність посадових осіб системи АТ „Укрексімбанк" за схоронність цінностей та готівки у сховищах і операційних касах банку, затвердженого наказом АТ „Укрексімбанк" від 28.12.2002 року №586 (надалі Положення) вхід до сховища цінностей дозволяється тільки членам Бригади матеріально відповідальних осіб. При цьому входити до сховища, як і виходити з нього члени бригади можуть лише разом. Наказом голови правління АТ „Державний експортно-імпортний банк України" №506 від 20.10.2010 року затверджено перелік порушень касової дисципліни, за допущення яких до винних осіб застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. Зокрема, одним із таких порушень, за яке позивач підданий стягненню у вигляді догани, є залишення (у тому числі тимчасове) членом бригади матеріально відповідальних осіб сховища цінностей до завершення операцій у ньому (а.с.79-80). Сам позивач визнає факт короткочасного виходу із сховища в передсховище у зв"язку із службовою необхідністю. Згідно з визначенням спеціальних термінів, передбачених п.1.2 Положення сховищем цінностей є спеціально обладнане приміщення, технічний стан якого відповідає вимогам чинних нормативно-правових актів НБУ, і яке використовується для зберігання готівки національної та іноземної валют, ювілейних, пам"ятних та інвестиційних монет, банківських металів, дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння, бланків суворої звітності. Передсховище - це приміщення, що безпосередньо межує із сховищем цінностей, яке унеможливлює спостереження за порядком відчинення та зачинення дверей сховища цінностей і використовується матеріально відповідальними особами для здійснення видачі та приймання готівки у сховище. Із змісту п.п.4.8-4.19 Положення, які визначають порядок відкриття та закриття сховищ цінностей, вбачається, що перед відкриттям сховища цінностей охоронець допускає членів бригади в „передсховище сховища" цінностей. А після закінчення роботи ключ від дверей „передсховища сховища" цінностей повертається на пост охорони або за його відсутності зберігається у завідуючого касою. Ключі від самого сховища знаходяться лише у членів бригади матеріально відповідальних осіб. На час проведення операцій видачі або приймання до нього цінностей сховище має бути замкненим. Тобто, Положенням не передбачено закриття самого сховища на час проведення в ньому будь-яких операцій. Отже, сама процедура відкриття та закриття сховища цінностей і проведення в ньому операцій, вживання в зазначеному Положенні терміну „передсховище сховища" дають підстави вважати, що приміщення передсховища є складовою та обслуговуючою частиною сховища, відокремленого від інших приміщень Банку із застосуванням відповідних спеціальних засобів захисту. Представники відповідача визнали, що під час перебування позивача в складі бригади у сховищі цінностей двері в передсховище були відчинені. Тобто, доступ в передсховище не був обмежений. Крім того, як вже зазначалося вище, застосування дисциплінарного стягнення допускається за вихід зі сховища цінностей до завершення операцій у ньому. Проте, письмові пояснення членів бригади матеріально відповідальних осіб свідчать про те, що під час „дуже короткочасного" виходу зі сховища позивача ніяких операцій з готівкою не проводилось (а.с.8-9). Зазначені докази відповідачем не спростовані. Крім того, відповідно до ч.3 ст.149 КЗпП при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. В даному випадку, піддаючи позивача дисциплінарному стягненню, роботодавцем не враховано, що ні шкоди, ні будь-яких інших негативних наслідків для Банку не наступило, короткотривалий вихід в передсховище обумовлений службовою потребою. За наведених обставин суд першої інстанції передчасно, без належного та повного з"ясування всіх обставин справи дійшов помилкового висновку про обгрунтованість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. У зв"язку з цим та відповідно до п.1 ч.1 ст.309 ЦПК оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового - про часткове задоволення позову. Зокрема, із наведених вище обставин апеляційний суд приходить до висновку про достатність підстав для скасування наказу про оголошення позивачеві догани. Крім того, згідно зі ст.237-1 КЗпП, у разі, якщо порушення законних прав працівника призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв"язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя, власником або уповноваженим ним органом провадиться відшкодування йому моральної шкоди. В даному випадку, неправомірне притягнення до дисциплінарної відповідальності призвело до заподіяння позивачеві моральної шкоди. Проте, враховуючи, що будь-яких тяжких вимушених змін у житті позивача у зв"язку з цим не наступило, суд вважає можливим визначити відшкодування моральної шкоди у розмірі 300 грн. Крім того, відповідно до ст.88 ЦПК на відповідача слід покласти судові витрати у вигляді оплати судового збору. На підставі викладеного і

Outcome: approved