Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-18 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. В жовтні 2016 року [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулись до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, в обґрунтування якого вказали, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS]. В червні та липні 2016 року квартиру позивачів було затоплено водою. Затоплення сталося з вини власника квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище та належить відповідачу [PERSON], як не вжила заходів щодо своєчасного ремонту змішувача води. У зв'язку із затопленням квартири, окремі приміщення потребують ремонту, проте відповідач відмовилась добровільно відшкодувати завдані збитки, а тому позивачі просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 10000 грн., а також стягнути на користь позивачів [PERSON], [PERSON] задану моральну шкоду в сумі по 5000 грн кожному. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі. Представник позивача [PERSON], діючи в інтересах позивача [PERSON] на підставі нотаріально посвідченої довіреності, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у позовні заяві від 09.11.2018 року. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив в задоволенні позову відмовити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просить в задоволенні позову відмовити. 2.Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 06.10.2016 року позовну заяву [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 25.10.2016 відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Заочним рішенням від 20.12.2016 року позовні вимоги [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення, задоволено частково. Ухвалою суду від 19.06.2018 року [PERSON] поновлено пропущений строк для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 20.12.2016 року. Ухвалою суду від 20.07.2018 року заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду від 20.12.2016 року скасовано, а справу призначено до судового розгляду за правилами загального позовного провадження. 22.08.2018 року представник відповідача [PERSON] подав відзив на позов, де зазначив, що позивачами не надано доказів на підтвердження розміру завданих матеріальних збитків, а вимога про відшкодування моральної шкоди є декларативною, душевні страждання з приводу пошкодження 2-х кв.м. стелі та зусилля щодо звернення за безкоштовної правової допомоги не є підставою для задоволення вимоги про відшкодування моральної шкоди. 11.10.2018 року позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] подали заяви про слухання справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Також, 11.10.2018 року позивачі подали уточнену позовні заяву, в якій просили стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири по 6250,00 грн. кожному та морально шкоду по 2000,00 грн. кожному. 09.11.2018 року позивачі подали уточнену позовні заяву, в якій просили стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири по 4028,00 грн. кожному та моральну шкоду по 2500,00 грн., кожному. Ухвалою суду від 09.11.2018 року підготовче провадження у справі закрито, а справу призначено до судового розгляду. 15.11.2018 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, який повернуто судом із зв'язку із подачею після закінчення підготовчого судового засідання. 3.Фактичні обставини справи встановлені судом, зміст спірних правовідносин. [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної сумісної власності в рівних частках кожному належить квартира [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 03.10.1997 року. 01.06.2016 року сталося затоплення квартири [ADDRESS], про що складено акт про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання, затверджений начальником Хмельницької ЖЕК № 7. Зі змісту акту вбачається, що затоплення квартири, належної позивачам сталося внаслідок пошкодження системи водопостачання (протікання ексцентрика змішувача води) в квартирі № 24, що належить відповідачу [PERSON] Внаслідок затоплення, пошкоджено стелю площею 0,6 кв.м. на кухні позивачів. 24.07.2016 року сталося затоплення квартири [ADDRESS], про що складено акт про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання, затверджений начальником Хмельницької ЖЕК № 7. Зі змісту акту вбачається, що затоплення квартири, належної позивачам сталося з квартири № 24, що належить відповідачу [PERSON] Внаслідок затоплення, пошкоджено стелю на кухні площею 1,1 кв.м. та туалеті площею 0,25 кв.м. 4.Докази, відхилені судом та мотиви їх відхилення. На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивачами представлено договір від 29.10.2018 року, укладений між [PERSON] та ТзОВ «Транс-Форм-АМБ» на виконання ремонтних робіт в квартирі позивача на загальну суму 16112,00 грн. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідачем [PERSON] надано акти про залиття, аварію, що трапились в системі холодного водопостачання від 26.04.2016, 25.05.2016, 13.09.2017 року. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Разом з тим позивачами не надано доказів на підтвердження вартості втраченого майна, або витрат, які понесені на відновлення пошкодженого майна. Наданий позивачами договір від 29.10.2018 року передбачає сплату винагороди за виконані ремонтні роботи, проте позивачами не представлено письмових доказів виконання ремонтних робіт та понесених витрат на зазначену суму. Надані відповідачем акти не містять інформації щодо причин залиття квартири позивачів, що сталося 01.06.2016 року та 24.07.2016 року та не спростовують вказаних фактів залиття. 5.Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав. Зобов'язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов'язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов'язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Разом з тим, відповідач [PERSON] не довела відсутність її вини у залитті квартири позивачів, що сталося 01.06.2016 року та 24.07.2016 року. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] пояснили, що затоплення квартири позивачів сталося через несправність змішувача холодної води в квартирі відповідача [PERSON] 6.Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальност, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Позивачами [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] доведено факти наявності шкоди (залиття квартири) проте її розмір не доведено належними та допустимими доказами. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності до роз'яснень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з'ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивачі зазнали моральних страждань внаслідок пошкодження майна, необхідністю відстоювати свої права, а також нести додаткові витрати на відновлення порушеного права. Виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 2000 грн. кожному із позивачів. 7.Судові витрати. Позивач [PERSON] є інвалідом 1-ої групи, [PERSON] є інвалідом 2-ої групи, а тому звільнені від сплати судового збору при поданні позовної заяви. Позивачами [PERSON], [PERSON] сплачено судовий збір по 551,20 грн. окремо з вимог майнового та немайнового характеру. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача [PERSON] належить стягнути на користь позивачів [PERSON], [PERSON] судовий збір на кожного у розмірі 337,74 грн., а на користь держави у розмірі 675,48 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial