Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Військової частини [NUMBER] про відшкодування майнової та моральної шкоди. Позов мотивований тим, що 20.09.2019 року відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля Mersedes-Benz, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням позивача (власника) [PERSON] , автомобіля Chevrolet aveo, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та автомобіля КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія військової частини [NUMBER] [PERSON] . Внаслідок вказаної ДТП обидва транспортні засоби отримали пошкодження, а їх власникам завдано матеріальної шкоди. Відповідно до постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 18.11.2019 року винним у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 20.09.2019 року, був визнаний водій транспортного засобу КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] військової частини [NUMBER] [PERSON] та був притягнений до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, оскільки в його діях було встановлено порушення п. 12.1,13.1,13.3 ПДР України. Отже, вина водія військової частини [NUMBER] [PERSON] у скоєнні ДТП 20.09.2019 року є преюдиційно встановленою і не підлягає перегляду в рамках цивільного судочинства в межах розгляду позову щодо цивільно-правових наслідків дій вказаної особи. Згідно із звітом про оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу №62404 від 23.12.2019 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Mersedes-Benz VITO 111, реєстраційний [NUMBER] , складає 376 217, 34 грн. Моторне (транспортне) страхове бюро України 06.02.2020 року відшкодувало позивачу 100000 грн. майнової шкоди. Тобто, невідшкодованою залишається майнова шкода у розмірі 276217,34 грн., а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця ДТП в розмірі 9500 грн. Враховуючи те, що військові частини володіють на праві оперативного управління закріпленим за ними Міністерством оборони України військовим майном, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, вони несуть відповідальність згідно з ч. 2 ст. 1187 ЦК України. Внаслідок ДТП позивачу була спричинена моральна шкода у зв`язку з пошкодженням належного йому транспортного засобу. До цього часу позивач позбавлений можливості користуватись автомобілем за призначенням. Також, незаконними діями позивачу завдано моральних страждань, змінився його нормальний спосіб життя, він переніс душевні хвилювання. Завдану моральну шкоду, позивач оцінює в розмірі 50\~000 грн. В судовому засіданні позивач підтримав позов, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. В судовому засіданні представники відповідача позов визнали частково, у розмірі майнової шкоди, що визначений висновком експерта від 03.02.2021 року та витрати на евакуацію, моральну шкоду не визнали у повному обсязі. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. 20.09.2019 року відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля Mersedes-Benz, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням позивача (власника автомобіля) [PERSON] , автомобіля Chevrolet aveo, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та автомобіля КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія військової частини [NUMBER] [PERSON] . Внаслідок ДТП обидва транспортні засоби отримали пошкодження, а їх власникам завдано матеріальної шкоди. Відповідно до постанови Вінницького міського суду Вінницької області від 18.11.2019 року винним у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 20.09.2019 року, визнаний водій транспортного засобу КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] , військової частини [NUMBER] [PERSON] , який притягнений до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, і в його діях встановлено порушення п. 12.1,13.1,13.3 ПДР України. Вина водія військової частини [NUMBER] [PERSON] у скоєнні ДТП 20.09.2019 року має преюдиційне значення і не підлягає перегляду в рамках цивільного судочинства в межах розгляду позову щодо цивільно-правових наслідків дій вказаної особи. Згідно із звітом про оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу №62404 від 23.12.2019 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Mersedes-Benz VITO 111, реєстраційний [NUMBER] , складає 376 217, 34 грн. Моторне (транспортне) страхове бюро України 06.02.2020 року відшкодувало позивачу 100000 грн. майнової шкоди. Тобто, невідшкодованою, на думку позивача, залишається майнова шкода у розмірі 276\~217, 34 грн., а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця ДТП в розмірі 9500 грн. Враховуючи те, що військова частина володіє на праві оперативного управління закріпленим за ними Міністерством оборони України військовим майном, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, вона несе відповідальність згідно з ч. 2 ст. 1187 ЦК України. Положеннями ст. 1187 ЦК України визначається, що джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно з положеннями ст. 1188 ЦК Україна матеріальна шкода завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки відшкодовується винною особою. Відповідно до ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Виходячи з наведеного, володільцем джерела підвищеної небезпеки транспортного засобу КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] , є військова частина [NUMBER] . Зобов`язання щодо відшкодування шкоди, спричиненої належним цій військовій частині транспортним засобом, несе його володілець військова частина [NUMBER] . Водій транспортного засобу КРАЗ-260, реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] під час скоєння ДТП проходив військову службу у військовій частині [NUMBER] . Відповідно до висновку експерта від 03.02.2021 р. №6347/20-21 за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи : 1.Ринкова вартість транспортного засобу марки «Mersedes-Benz Vito», 2016 року випуску, державний номерний знак [NUMBER] , номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , зареєстрованого на ім`я [PERSON] згідно із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 13.09.2019 станом на 20.09.2019 до ДНІ складала величину близько 370559,08 грн. 2.Розрахункова ринкова вартість транспортного засобу марки «Mersedes-Benz Vito», 2016 року випуску, державний номерний знак [NUMBER] , номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , зареєстрованого на ім`я [PERSON] згідно із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 13.09.2019 станом на 20.09.2019 після ДТП складала величину близько 127793,48 грн. без врахування попиту на ринку регіону та термінів реалізації пошкодженого автомобіля на вересень 2019 року. 3. \~ \~ \~ \~Ремонтно-відновлювальні роботи пошкодженого транспортного засобу марки «Mersedes-Benz Vito», 2016 року випуску, державний номерний знак [NUMBER] , номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] можливо провести, однак дане відновлення економічно недоцільне, так як вартість відновлювального ремонту автомобіля перевищувало його ринкову вартість на час пошкодження так і на даний час. Обсяг, характер і вартість цих робіт н дату пошкодження автомобіля та на дату оцінки вказані в ремонтній калькуляції, яка є додатком до даного висновку. 4. Відповідно до п 8.2 «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісні транспортних засобів....» вартість матеріального збитку (шкоди), завданого (власнику транспортного засобу марки «Mersedes-Benz Vito», 2016 року випуску, реєстраційний номер знак [NUMBER] , номер шасі (кузова, рам [NUMBER] , [PERSON] внаслідок ДТП, що стала 20.09.2019. станом на 20.09.2019 складала 370559,08 грн. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 30.1. статті 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Згідно з пунктом 30.2. цієї ж статті, якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. Згідно з висновком експерта від 03.02.2021 р. №6347/20-21 різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди 370559 127793 грн. =242766 грн. Оскільки моторне (транспортне) страхове бюро України 06.02.2020 року відшкодувало позивачу 100\~000 грн. майнової шкоди то сума майнової шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди становить: 242766 грн. 100000 грн.= 142766 грн. Аналізуючи письмовий доказ звіт про оцінку матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу №62404 від 23.12.2019 р. та висновок експерта від\~03.02.2021\~р.\~№6347/20-21\~за результатами\~проведення судової\~автотоварознавчої експертизи,\~суд враховує\~саме висновок\~ експерта, тому що він є актуальним, складений 03.02.2021 р., а розгляд справи по суті відбувається 09.03.2021 р. Відповідно до ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування)для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, що спричинена внаслідок порушення її прав. Моральна шкода зокрема виражається у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з знищенням чи пошкодженням її майна. Внаслідок ДТП позивачу була спричинена моральна шкода у зв`язку з пошкодженням належного йому транспортного засобу. До цього часу позивач позбавлений можливості користуватись автомобілем за призначенням. Також, незаконними діями позивачу завдано моральних страждань, змінився його нормальний спосіб життя, він переніс душевні хвилювання. Завдану моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 50\~000 грн. Із визначенням та доказуванням матеріальної шкоди, зазвичай, проблем не виникає. Адже вона являє собою збитки чи втрати, яких уже зазнала особа або неминуче мусить зазнати задля відновлення свого первісного стану, що існував до заподіяння шкоди. А ось моральна шкода є не такою очевидною, бо, \~як правило, вона є нематеріальною, а тому і являє собою поняття оціночне. Саме оціночність цього поняття, яке в кожному конкретному випадку трактується по-своєму, з урахуванням не лише правових знань, але й набутого життєвого досвіду, зумовлює складність у визначенні розміру заподіяної моральної шкоди і її доказуванні. \~ Сторона, яка пред`являє вимогу відшкодування завданої їй моральної шкоди, не звільняється від обов`язку довести наявність такої шкоди, її розмір, надавши належні, допустимі та достовірні докази цього факту, у порядку встановленому процесуальними нормативно-правими актами. \~ До того ж на сьогодні у законодавстві відсутнє чітке визначення поняття «моральна шкода». Це пов`язано із неможливістю вичерпного опису цього оціночного поняття, що справедливо визнається багатьма науковцями. Тому в статті 23 Цивільного кодексу України законодавець визначив лише найбільш часті та вірогідні способи прояву такої шкоди. Спроба викласти вичерпне визначення цього поняття неминуче залишиться невдалою, так як неможливо виділити в оціночному понятті універсальні, визначальні, родові риси, які були б характерними для нього в цілому і вичерпували б його зміст повністю у кожному конкретному випадку. \~ Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України\~ особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. \~Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. \~ \~Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. \~ Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. \~ \~ \~ \~У п. 3 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~4\~від 31.03.1995\~року "Про\~судову практику\~в справах\~про відшкодування\~моральної (немайнової)\~шкоди" зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 9 вказаної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. \~ \~ \~ \~Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. \~ \~ \~ \~В Узагальненнях судової практики від 20.06.2012 р. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що у будь-якому випадку судам слід мати на увазі, що обов`язок доведення розміру шкоди лежить на позивачеві. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За положеннями ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Доводи [PERSON] про заподіяння йому моральної шкоди у зв`язку з чим змінився його нормальний спосіб життя, він зазнав душевних хвилювань доведені позивачем. Також в судовому засіданні позивач пояснив, що не мав будь-яких травм чи ушкодження здоров`я внаслідок ДТП, до лікаря не звертався, на лікарняному не перебував. Відповідно до ч. ч. 4,5 ст.81 ЦК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд вважає, що позивачем не надано достатніх доказів в обґрунтування своїх доводів щодо заподіяння моральної шкоди саме у розмірі 50\~000 грн., тому позовна вимога про стягнення моральної шкоди, на переконання суду, підлягає частковому задоволенню у розмірі 5000 грн. Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст.141 ЦПК України. Розмір відшкодованих судових витрат визначається пропорційно сумі задоволених позовних вимог. По майновій шкоді частка задоволених позовних вимог складає 51,7 %, відповідно розмір відшкодування судового збору складає 2762 грн. х 51,7 % = 1425 грн. По витратах на евакуацію транспортного засобу позовна вимога задоволена в повному обсязі, відповідно розмір відшкодування судового збору складає 840, 80 грн. По моральній шкоді частка задоволених позовних вимог складає 10 %, відповідно розмір відшкодування судового збору складає 84 грн. Разом, сума відшкодування відповідачем на користь позивача судового збору складає : 1425 + 840, 80 + 84 = 2349, 80 грн. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial