Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом в якому вказала, що [INFO] померла її мати [PERSON]. Як зазначає позивач її мати за життя в період з 1945 року по 1967 рік працювала в Сільськогосподарській артілі імені Жовтневої революції Руновщинської сільради, яка в подальшому була реорганізована в КСП «Дружба». При зверненні до Відділу у Зачепилівському районі ГУ Держгеокадастру у Харківській області позивачу повідомили, що [PERSON] не внесена до списку-додатку до Державного акту на право колективної власності на землю КСП «Дружба» Руновщинської сільської ради Зачепилівського району Харківської області. [PERSON] вважає, що вона має право успадкувати земельну частку (пай) яку не отримала за життя її мати, тому звертається до суду з даним позовом в якому просить суд визнати за нею право власності на земельну частку (пай) КСП «Дружба» в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] та встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій просить суд позовні вимоги [PERSON] задовольнити в повному обсязі. Від представника Зачепилівської РДА Харківської області Галіней І.А. надійшла заява про розгляд справи без її участі, проти позову [PERSON] заперечень не має. Розглянувши матеріали справи, оцінивши у сукупності докази, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Як встановлено в судовому засіданні, [INFO] померла мати позивача - [PERSON]. Із дослідженої судом довідки № 01-51/2855 від 04.10.2017 року виданої Управлінням праці та соціального захисту населення Зачепилівської РДА Харківської області вбачається, що [PERSON], [INFO], працювала в Сільськогосподарській артілі імені Жовтневої революції Руновщинської сільради у період з 1945 року по 1967 рік включно. Згідно довідки № 29-20-0.23, 19-398/110-17 від 18.08.2017 року виданої Відділом у Зачепилівському районі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області [PERSON] не внесена до списку-додатку до Державного акту на право колективної власності на землю КСП «Дружба» Руновщинської сільської ради Зачепилівського району Харківської області. Позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, вказує на те, що вона як донька померлої матері має право на спадкування земельної частки (паю) за законом. До відносин спадкування необхідно застосовувати законодавство чинне на час відкриття спадщини. Спадщина відкрилась [INFO] в день смерті спадкодавця [PERSON] Згідно пунктів 1, 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України 2003 року цей Кодекс набирає чинності з 1 січня 2004 року і застосовується до цивільних правовідносин, що виникли після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Аналогічні роз'яснення містить пункт 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13, правова позиція Верховного Суду України, викладена у постанові від 18 грудня 2013 року у справі № 6-138 цс13, згідно яких відносини спадкування регулюються правилами ЦК України 2003 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року N 7 "Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК України, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Згідно з п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при вирішенні спору про спадкування права на земельну частку (пай) основним документом, що посвідчує таке право, є сертифікат про право на земельну частку (пай). Якщо спадкодавець мав право на земельну частку (пай), але за життя не одержав сертифіката на право власності на земельну частку (пай) або помилково не був включений (безпідставно виключений) до списку, доданого до державного акта про колективну власність на землю відповідного сільськогосподарського підприємства, товариства тощо, при вирішенні спору про право спадкування на земельну частку (пай) суд застосовує положення чинного на час існування відповідних правовідносин Земельного кодексу України 1990 року, Указу Президента України від 8 серпня 1995 року № 720/95 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» та відповідні норми ЦК УРСР. Згідно ст. 3 Указу Президента України «Про невідкладні заходи щодо прискорення земельної реформи у сфері сільськогосподарського виробництва» від 10 листопада 1994 року № 666/94, право на земельну частку (пай) може бути об'єктом спадщини. Згідно ст.. 529 ЦК України (1963р.) при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є в рівних частках діти, дружина і батьки померлого. Згідно з п.3.5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, у разі втрати, пошкодження сертифіката про право на земельну частку (пай) видача нового сертифікату на ім'я спадкодавця спадкоємцям особи, яка мала право на земельну частку (пай), не передбачена. Отже, належним способом захисту прав спадкоємців у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину на земельну частку (пай) є звернення спадкоємців з вимогами про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Враховуючи те, що мати позивача за життя не отримала сертифікат не право на земельну частку (пай), а позивач, згідно чинного на час відкриття спадщини Цивільного кодексу УРСР 1963 року,входить до кола спадкоємців за законом першої черги, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову у повному обсязі, оскільки це не порушує права, свободи чи охоронювані законом інтереси інших осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Враховуючи, що позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважної причини, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved