Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-18 00:00:00

18.03.2016 року [PERSON] звернулася до міського суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Юкрейніан Кемікал Продактс» (далі ПрАТ«Юкрейніан Кемікал Продактс») в особі філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» про відшкодування збитків та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування якого зазначила, що 06.02.1995 року вона прийнята на роботу у Вільногірський державній гірничо-металургійний комбінат лаборантом рентгеноспектрального аналізу. За цією самою спеціальністю вона працювала до 01.05.2009 року у вищезазначеному підприємстві, яке змінювало свої назви, спочатку ДП «ВГМК», а потім на філія «ВГМК» ПрАТ «[PERSON]». Позивач вважає, що вона після досягнення 45 років мала право на призначення їй пенсії на пільгових умовах з цього часу, однак постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду у задоволенні її позову до УПФУ в м. Вільногірську їй було відмовлено в звязку з чим пенсія не була їй призначена. Вважає, що з вини відповідача понесла збитки у вигляді пенсійних виплат, які вона не отримала та могла би отримувати за звичайних обставн в період з 21.03.2015 року по 01.08.2023 року в сумі 191\~930 грн. Також вважає, що їй спричинена моральна шкода, яку вона оцінює в сумі 23031,16 грн. В подальшому позивач збільшила позовні вимоги та просила стягнути в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 302 049,20 грн. та 25 950,46 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди (а.с. 83). В судовому засіданні [PERSON] позов та його обґрунтування підтримала, просила його задовольнити в повному обсязі. Представники ПрАТ «Юкрейніан Кемікал Продактс» в судовому засіданні проти позову заперечували, посилаючись на те, що позивачем пропущено строк позовної давності, оскільки витяги з наказу про результати атестації, яким підтверджене право на пільгове пенсійне забезпечення, додаються до трудових книжок працівників і після отримання трудової книжки при звільненні позивач мала дізнатися про те, що за спірний період атестація не проводилась. Тобто строк позовної давності має обраховуватись з моменту звільнення позивача. Також пояснили, що атестація робочого місця позивача за період з 06.02.1995 року по 01.08.2003 року не проводилась, оскільки посада, яку обіймала позивач, до Списку № 1 не відносилась. Суд, заслухавши пояснення позивача та представників відповідача, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного висновку. З копії паспорта [PERSON] вбачається, що 21.03.2015 року вона досягла віку 45 років (а.с. 4, 5). З копії трудової книжки позивача випливає, що 06.02.1995 року вона прийнята на роботу у Вільногірський державній гірничо-металургійний комбінат, лаборантом рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУТП (автоматизована система управління техногологічними процесами). У 2002 році вона переведена там же лаборантом рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії. З 01.08.2003 року позивач переведена в центральну заводську лабораторію лаборантом рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва рентгеноспектральної лабораторії. 01.05.2009 року вона була переведена в тому ж підрозділі лаборантом мініралістичного аналізу ЦЗЛ (центральної заводської лабораторії), 01.07.2009 року переведена в тому ж підрозділі лаборантом мінералогічного аналізу ОП мінералогічної лабораторії. 31.10.2011 року позивач звільнена в звязку з закінченням строкового трудового договору. Після цього отримувала допомогу по безробіттю. 31.07.2014 року позивачу розпочато виплату допомоги по безробіттю. З копії трудової книжки випливає, що ДП «Вільногірський державний горно-металургійний комбінат» ГАК «Українські поліметали» 15.12.2004 року реорганізовано в філію «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ЗАТ «Кримський Титан», яка з 05.05.2011 року змінила назву на філія «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ПрАТ «[PERSON]» (а.с. 6-8). З копії статуту відповідача видно, що ПрАТ «Юкрейніан кемікал продактс», якийє правонаступником ПрАТ «Кримський Титан», ДП «Вільногірський державний горно-металургійний комбінат» ГАК «Українські поліметали» (а.с. 166, 167). Згідно копії паспорта, позивач народилась 21.03.1970 року (а.с. 4). З постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.11.2015 року випливає, що [PERSON] зараховується лише період роботи з 01.08.2003 року до 30.04.2009 року включно із шкідливими умовами праці, проте такий є недостатнім для призначення пенсії на пільгових умовах. 16.06.2015 року [PERSON] звернулася з заявою до УПФУ в м. Вільногірську Дніпропетровської області з проханням призначити їй пенсію на пільгових умовах з дати досягнення нею віку 45 років у чому їй було відмовлено. Отже, період роботи [PERSON] з 06.02.1995 року по 01.08.2003 року на підприємстві відповідача до пільгового стажу не зараховується у звязку із відсутністю проведення атестації робочого місця. Суд не може прийняти до уваги твердження позивача про те, що не підлягають доказуванню, як встановлений постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду факт того, що вона з 06.02.1995 року по 01.05.2009 року працювала на посаді лаборанта рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва у філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ЗАО «Кримський Титан», яка відноситься до категорії посад, що дають право на призначення пільгової пенсії за Списком № 1, оскільки ці обставини встановлювались судом першої інстанції постанова якого скасована апеляційним судом. Тому посилання позивача на приписи ч. 3 ст. 61 ЦПК України є помилковим. Те, що у спірний період роботи позивача з 06.02.1995 року по 01.08.2003 року атестація її робочого місця на підприємстві не проводилась визнано сторонами в судовому засіданні, тому ця обставина дійсно не підлягає доказуванню відповідно до положень ч. 1 ст. 61 ЦПК України. Згідно копії медичної довідки КЗ «Вільногірська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради, позивач перебуває на «Д» обліку у лікаря ендокринолога (а.с. 17). Оглянуті в судовому засіданні медичні висновки за час роботи позивача на підприємстві підтверджують її можливість працювати на певній посаді. Підставами огляду була наявність іонізуючого випромінювання. Оглянуті в судовому засіданні посвідчення позивача про роботу з електроустановками і посвідчення про проходження навчання не є належними доказами у розуміння ч. 1 ст. 58 ЦПК України, оскільки факт роботи позивача на певних посадах не заперечується відповідачем та вказані документи не містять будь-яких відомостей щодо умов праці позивача. Згідно п. 1 Наказу від 21.09.2001 року за № 161к/а по ДП «Вільногірський державний гірничо-металургійний комбінат» підтверджено право на пільгове пенсійне забезпечення лаборантам рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної групи ЦЗЛ служби якості по Списку № 1, згідно постанов КМУ № 162 від 11.03.1994 року, розділ ХХІІ, підрозділ 5, код професії 12205000-17546 (працівники постійно та безпосередньо зайняті на рентгеновських установках в промисловості, а також їх регулюванням та налагодженням) (а.с. 33). Згідно Наказу по підприємству від 15.09.2003 року за № 245к [PERSON] переведено до ЦЗЛ на посаду лаборанта рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва рентгеноспектральної лабораторії (а.с. 37), що відповідає записам у її трудовій книжці. Відповідно до санітарного паспорту № 6/420, який діяв з 19.10.1999 року по 25.10.2002 року, на право роботи з джерелами іонізуючого випромінювання, регеноспетральна лабораторія ОП проводила рентгеноспектральний аналіз (стаціонарний), мало місце рентгенівське випромінювання (а.с. 38). Згідно копії індивідуальної картки працюючого з радіоактивними речовинами та джерелами іонізуючого випромінювання [PERSON], у неї була встановлена 30 годинна робоча неділя та занесені дані щодо сумарного опромінення з 1999 року, які самі по собі не мають правового значення для розгляду справи (а.с. 39). Акт про нещасний випадок на виробництва від 21.10.1991 року за формою Н-1 додано позивачем, однак не може бути прийнято судом до уваги, оскільки його складено не у відношення позивача (а.с. 40-41). А тому це є неналежний доказі відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України. Згідно довідки філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ПрАТ «Юкрейніан кемікал продактс» [PERSON] працювала у філії ««Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ЗАО «Кримський Титан» повний робочий день з 01.08.2003 року по 30.04.2009 року в якості лаборанта рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва рентгеноспектральної лабораторії центральної заводської лабораторії за Списком № 1 розділу ХХІІ підрозділу 2 поз. 22.5-16 Постанови КМУ від 16.01.2003 року № 36. Наказ про атестацію робочих місць узгоджено, виключених періодів немає (а.с. 42). Вказаний період не є спірним, що визнано особами, які беруть участь у справі. Згідно копії наказу ДП «ВДГМК» від 13.03.2002 року за № 106к [PERSON] переведено лаборантом рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії по 5-му розряду, що відповідає запису у трудовій книжці (а.с. 43). Згідно довідки від 11.08.2015 року за вих. № 01-23/65, [PERSON] дійсно працювала у філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ПрАТ «[PERSON]» з 06.02.1995 року по 31.07.2003 року лаборантом рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва повний робочий день (а.с. 46). З наданого до суду листування між підприємством та уповноваженими органами за період з 1987 року по 1992 рік для вирішення питання щодо пільг лаборантам рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУ ТП збагачувальної фабрики згідно Списку № 1 випливає, що на той час не вбачалось підстав для призначення пільгової пенсії вказаній категорії робітників, однак позивач працювала на вказаній посаді в період з 06.02.1995 року до 01.04.2002 року, тобто вказане листування не може бути прийнято судом до уваги, оскільки не має відношення до предмету доказування. З розрахунку позивача випливає, що розмір пенсії, яку мала отримувати позивач становить 1487,46 грн., виходячи зі стажу позивача та її середнього заробітку (а.с. 83, 84, 13, 15). Згідно висновку № 33 про експертизу умов праці лаборантів рентгеноспектрального аналізу центральної заводської лабораторії ДП «Вільногірський державний гірничо-металургійний комбінат» від 26.09.2001 року за вих. № 003/07-1-208, умови праці і характер роботи лаборантів рентгеноспектрального аналізу центральної заводської лабораторії належать до особливо шкідливих. Умови праці та характер виконуваної роботи лаборантів рентгеноспектрального аналізу віднесено до Списку № 1 (а.с. 34-36). Станом на 21.09.2001 року позивач працювала на посаді лаборанта рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУТП, а не ЦЗЛ і цими документами підтверджується право осіб, які працювали на посаді лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ на вихід на пенсію за Списком № 1, зроблено висновок про те, що умови праці і характер роботи лаборантів рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ ДП «ВДГМК» належать до особливо шкідливих, персонал віднесено до категорії «А». Згідно копії наказу від 29.01.2002 року за № 53, працівник збагачувального виробництва (російською обогатительного производства (ОП) или обогатительной фабрики (ОФ)), лаборант РСЛ [PERSON] віднесена до списку осіб персоналу категорії «А» (а.с. 44). Згідно колективного договору Вільногірського державного гірничо-металургійного комбінату на 1995 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів на збагачувальній фабриці віднесено АСУТП, а у ЦЗЛ - посада лаборанта спектрального аналізу. Посади лаборанта РСА збагачувальної фабрики та лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ віднесені до переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються оплачувані перерви санітарно-оздоровчого призначення. Також встановлені додаткові пільги лаборантам рентгеноспектрального аналізу АСАК (АСУТП) збагачувальної фабрики та робітникам рентгено-спектральної групи ЦЗЛ, а саме, тривалість робочого дня пять годин та додаткова відпустка 18 днів (а.с. 85-91). Згідно колективного договору Вільногірського державного гірничо-металургійного комбінату на 1996 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів віднесено на збагачувальній фабриці відділ АСУТП. Також посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу (РСА) збагачувальної фабрики та посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ віднесені до переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються оплачувані перерви санітарно-оздоровчого призначення. Встановлені додаткові пільги лаборантам рентгеноспектрального аналізу АСАК збагачувальної фабрики та робітникам рентгено-спектральної групи ЦЗЛ, а саме, встановлено тривалість робочого дня пять годин та додаткова відпустка 18 днів (а.с. 92-98). Згідно колективного договору Вільногірського державного гірничо-металургійного комбінату на 1997 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів віднесено лаборантів спектрального аналізу ЦЗЛ та на збагачувальній фабриці робітників АСУТП. До переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються право на додаткову відпустку віднесені лаборанти рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії збагачувальної фабрики, також цим особам встановлена скорочена тривалість робочого тижня 30 годин. Посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу (РСА) ЗФ та посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ віднесені до переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються оплачувані перерви санітарно-оздоровчого призначення. Також встановлені додаткові пільги лаборантам рентгеноспектрального аналізу АСАК збагачувальної фабрики та робітникам ремонтно-спектральної групи ЦЗЛ, а саме, встановлено тривалість робочого дня пять годин та додаткова відпустка 18 днів (а.с. 99-110). Згідно колективного договору Вільногірського державного гірничо-металургійного комбінату на 1998 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів віднесено лаборантів рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ та на збагачувальній фабриці робітників лабораторії АСУТП. До переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються право на додаткову відпустку віднесені лаборанти рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії збагачувальної фабрики та лаборанти рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ. До переліку посад, яким встановлена скорочена тривалість робочого тижня 30 годин (нормальна тривалість 40 годин) віднесені лаборанти рентгеноспектрального аналізу збагачувальної фабрики. Посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу (РСА) збагачувальної фабрики та посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ віднесені до переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються оплачувані перерви санітарно-оздоровчого призначення. Також встановлені додаткові пільги робітникам лабораторії (лаборантам рентгеноспектрального аналізу) АСАК збагачувальної фабрики та робітникам рентгено-спектральної групи ЦЗЛ, а саме, тривалість робочого дня пять годин та додаткова відпустка 18 днів (а.с. 111-122). Згідно колективного договору Вільногірського державного гірничо-металургійного комбінату на 1999 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів віднесено лаборантів спектрального аналізу ЦЗЛ та на збагачувальній фабриці робітників лабораторії АСУТП. До переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються право на додаткову відпустку віднесені лаборанти рентгеноспектрального аналізу лабораторії збагачувальної фабрики та лаборанти ЦЗЛ. До переліку посад, яким встановлена скорочена тривалість робочого тижня 30 годин (нормальна тривалість 40 годин) віднесені лаборанти рентгеноспектрального аналізу збагачувальної фабрики. Посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу (РСА) збагачувальної фабрики та посада лаборанта рентгеноспектрального аналізу ЦЗЛ віднесені до переліку посад, яким у звязку із шкідливим умовами праці надаються оплачувані перерви санітарно-оздоровчого призначення. Також встановлені додаткові пільги робітникам лабораторії (лаборантам рентгеноспектрального аналізу) АСАК збагачувальної фабрики та робітникам рентгено-спектральної групи ЦЗЛ, а саме, тривалість робочого тижня 30 годин та додаткова відпустка 21 кал. днів (а.с. 123-133). Згідно колективного договору ДП «Вільногірський державного гірничо-металургійний комбінат» на 2000 рік до переліку посад, по яким у дні роботи встановлено безкоштовна видача молока або інших рівноцінних харчових продуктів віднесено усі професії та посади робітників ділянки доведення та рентгеноспектральної лабораторії збагачувальної фабрики. До переліку професій робітників та посад спеціалістів, зайнятість робітників на роботах в яких дали право на щорічну додаткову оплачувану відпустку за роботи із шкідливим та важкими умовами праці включено лаборантів рентгеноспектрального аналізу лабораторії збагачувальної фабрики. Згідно переліку професій робітників та посад спеціалістів, яким за умовами труда надаються оплачувані перерви для прийняття їжі віднесено посаду лаборанта рентгеноспектрального аналізу (РСА) збагачувальної фабрики. Також встановлені додаткові пільги робітникам рентгеноспектральної лабораторії збагачувальної фабрики, а саме, лаборантам рентгеноспектрального аналізу РСЛ збагачувальної фабрики, та рентгеноспектральної групи служби якості, встановлено тривалість робочого тижня 30 годин та додаткова відпустка 21 кал. день (а.с. 134-143). Згідно колективного договору ДП «Вільногірський державного гірничо-металургійний комбінат» на 2001 рік до переліку виробництв, цехів, професій та посад працівників із шкідливими та важкими умовами праці, зайнятість в яких дає право на щорічну додаткову відпустку віднесено лаборантів рентгеноспектрального аналізу лабораторії збагачувальної фабрики. До переліку професій робітників та посад спеціалістів, яким за умовами праці даються оплачувані перерви для прийняття їжі включено робітників лабораторії рентгеноспектрального аналізу (РСЛ) збагачувальної фабрики. Встановлені додаткові пільги лаборантам рентгеноспектрального аналізу РСЛ збагачувальної фабрики та лаборантам рентгено-спектрального аналізу РС групи служби якосоті (ЦЗЛ). А саме, тривалість робочого тижня 30 годин, додаткова відпустка 21 календарний день (а.с. 144-149). Згідно додатків до колективного договору ДП «Вільногірський державного гірничо-металургійний комбінат» на 2002 рік до переліку професій робітників та посад службовців, яким у дні роботи безкоштовно видаються талони на молоко або інших рівноцінні харчові продукти віднесено усі професії та посади працівників ділянки доведення та рентгеноспектральної лабораторії збагачувального виробництва. До переліку виробництв, цехів, професій, посад працівників із шкідливими і важкими умовами праці, зайнятість в яких дає право на щорічну додаткову відпустку включено лаборантів рентгеноспектрального аналізу лабораторії збагачувального виробництва. Згідно переліку професій робітників та посад спеціалістів, яким за умовами праці надаються оплачувані перерви для прийняття їжі включено лабораторії рентгеноспектрального аналізу збагачувального виробництва та лаборанти рентгеноспектральної та спектральної груп. Також встановлені додаткові пільги лаборантам рентгеноспектрального аналізу РСЛ збагачувального виробництва і лаборантам рентгеноспектрального аналізу РС групи служби якості (ЦЗЛ), а саме, тривалість робочого тижня 30 годин та додаткова відпустка 21 календарний день. Згідно норм тривалості робочого часу працівників ДП «Вільногірський державного гірничо-металургійний комбінат» на 2002 рік працівникам РСЛ збагачувального виробництва, СЯ (ЦЗЛ) РСГ встановлено пятиденний робочий тиждень, 30 годин (а.с. 150-160). У вказаних витягах посада лаборанта ЦЗЛ виділена для порівняння. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], яка є заступником начальника служби юридичного та кадрового забезпечення по кадровим питанням філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» ПрАТ «Юкрейніан кемікал продактс», пояснила, що по збагачувальному виробництву атестація робочих місць не проводилась. Після отриманні трудової книжки при звільненні позивачу було відомо про те, що атестація не проводилась, оскільки докази цього до її трудової книжки не додавались. Згідно зі ст. 10 ЦПКУ, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до п. а ст. 13 ЗУ «Про пенсійне забезпечення» від 05.11.1991 № 1788-XII у радекції. Яка є чинною станом на 21.03.2015 року, на пільгових умовах мають право на пенсію за віком, незалежно від місця останньої роботи працівники, зайняті повний робочий день на підземних роботах, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці, - за списком N 1 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затверджуваним Кабінетом Міністрів України, і за результатами атестації робочих місць - після досягнення 50 років і при стажі роботи не менше 25 років у чоловіків, з них не менше 10 років на зазначених роботах, і не менше 20 років у жінок, з них не менше 7 років 6 місяців на зазначених роботах. До досягнення віку, встановленого абзацом першим цього пункту, право на пенсію за віком на пільгових умовах мають жінки 1975 року народження і старші після досягнення ними такого віку: 45 років - по 31 березня 1970 року включно. Атестація робочих місць здійснюється на підприємствах, в організаціях та установах незалежно від форм власності і господарювання згідно з Порядком проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 1.08.1992 року № 442 (далі Порядок), та розробленими на виконання цієї постанови Методичними рекомендаціями для проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженими постановою Міністерства праці України (далі Мінпраці) від 1.091992 року № 41 (далі Методичні рекомендації). Відповідно до зазначених нормативних актів основна мета атестації полягає у регулюванні відносин між власником або уповноваженим ним органом і працівниками у галузі реалізації права на здорові й безпечні умови праці, пільгове забезпечення, пільги та компенсації за роботу у несприятливих умовах. Згідно з пунктом 4 Порядку та підпунктом 1.5 пункту 1 Методичних рекомендацій періодичність проведення атестації робочих місць визначається безпосередньо колективним договором підприємства і проводиться не рідше одного разу на 5 років. Відповідальність за своєчасне та якісне проведення атестації покладається на керівника підприємства чи організації. Атестація робочих місць відповідно до Порядку та Методичних рекомендацій передбачає: установлення факторів і причин виникнення несприятливих умов праці; санітарно-гігієнічне дослідження факторів виробничого середовища, важкості й напруженості трудового процесу на робочому місці; комплексну оцінку факторів виробничого середовища і характеру праці на відповідність їхніх характеристик стандартам безпеки праці, будівельним та санітарним нормам і правилам; установлення ступеня шкідливості й небезпечності праці та її характеру за гігієнічною класифікацією; обґрунтування віднесення робочого місця до категорії зі шкідливими (особливо шкідливими), важкими (особливо важкими) умовами праці; визначення (підтвердження) права працівників на пільгове пенсійне забезпечення за роботу у несприятливих умовах; складання переліку робочих місць, виробництв, професій та посад із пільговим пенсійним забезпеченням працівників; аналіз реалізації технічних і організаційних заходів, спрямованих на оптимізацію рівня гігієни, характеру і безпеки праці. Відповідно до положень Порядку відомості про результати атестації робочих місць заносяться до картки умов праці, форма якої затверджується Мінпраці разом з Міністерством охорони здоровя України. Перелік робочих місць, виробництв, професій і посад з пільговим пенсійним забезпеченням працівників, який складається за результатами проведеної атестації робочих місць, після погодження з профспілковим комітетом затверджується наказом по підприємству, організації і зберігається протягом 50\~років. Витяги з наказу додаються до трудової книжки працівників, професії та посади яких внесено до переліку. Комплексний аналіз норм Закону № 1788-ХІІ та Порядку дає підстави дійти висновку, що необхідними умовами для виникнення у особи права на пенсійне забезпечення на пільгових умовах відповідно до пункту "а" ст. 13 ЗУ № 1788-ХІІ є встановлення факту перебування особи на посаді або виконання нею робіт, що містяться у списку № 1, а також документальне підтвердження зайнятості працівника за відповідною професією за результатами атестації умов праці, яке полягає у наявності результатів атестації відповідного робочого місця за умовами праці. Документами, які підтверджують результати атестації робочого місця за умовами праці, можуть бути: карта умов праці, наказ по підприємству про затвердження переліку робочих місць, виробництв, професій і посад з пільговим пенсійним забезпеченням працівників; трудова книжка із записом про витяг із зазначеного наказу або з додатком такого витягу. Відсутність підтвердження вищезгаданих обставин не породжує виникнення права на зарахування пільгового стажу. Відповідно до пункту 3 Порядку застосування Списків № 1 і № 2 виробництв, робіт, професій, посад і показників при обчисленні стажу роботи, що дає право на пенсію за віком на пільгових умовах, затвердженого наказом Мінпраці від 18.11.2005 року № 383 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 1.12.2005 року за № 1451/11731), при визначенні права на пенсію за віком на пільгових умовах застосовуються Списки, що чинні на період роботи особи. До пільгового стажу зараховується весь період роботи на відповідних посадах або за професіями незалежно від дати їх внесення до Списків за умови підтвердження документами відповідних умов праці за час виконання роботи до 21.08.1992 року та за результатами проведення атестації робочих місць за умовами праці після 21.08.1992 року. У пункті 4.2 зазначеного Порядку застосування списків йдеться про те, що результати атестації (як вперше проведеної, так і чергової) застосовуються при обчисленні стажу, який дає право на пенсію за віком на пільгових умовах, впродовж 5 років після затвердження її результатів, за умови, якщо впродовж цього часу на даному підприємстві не змінювались докорінно умови і характер праці (виробництво, робота, робоче місце), що дають право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах. У разі докорінної зміни умов і характеру праці для підтвердження права на пенсію за віком на пільгових умовах має бути проведена позачергова атестація. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що своєчасно проведена атестація робочих місць за умовами праці є одним із заходів соціального захисту працівників, який має сприяти реалізації прав на здорові й безпечні умови праці, пільгове пенсійне забезпечення, пільги та компенсації за роботу у несприятливих умовах. Позивач досягла віку 45 років 21.03.2015 року. Для призначення пенсії зі зниженням віку на пільгових умовах позивачу не враховано період роботи з 06.02.1995 року до 01.08.2003 року на посадах лаборанта рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУТП збагачувального виробництва та лаборанта рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії. Документів по атестації робочого місця позивача у спірний період немає і особи, які беруть участь у справі не заперечують проти того, що атестація робочого місця дійсно не проводилась. Згідно пояснень представника відповідача будь-які документи щодо роботи позивача на підприємстві не збереглися, зокрема, відомостей щодо тривалості її робочого часу або відпустки немає. Наявність у позивача пільгового стажу по Списку № 1 за період з 01.08.2003 року по 30.04.2009 року не оспорюється, що складає загалом 5 років 9 місяців. Стаж позивача з 06.02.1995 року по 01.08.2003 року складає 8 років та 4 місяці. Із арифметичного підрахунку вбачається, що загалом пільговий стаж із урахуванням усіх періодів становить не менше 7 років 6 місяців роботах за Списком № 1 за умови проведення у період з 06.02.1995 року по 01.08.2003 року атестації робочого місця. Слід зазначити, що відповідальність за своєчасне та якісне проведення атестації покладається на керівника. Виявити шкідливі фактори виробничого середовища що дозволяють працівника претендувати на пільги та компенсації можливо шляхом проведення атестації робочих місць за умовами праці. Атестація робочого місця позивача у спірний період не проводилась, однак відповідно колективних договорів за період з 1995 по 2002 рік підприємство несло обовязки щодо надання гарантій працівникам, які займали посади лаборанта рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУТП збагачувального виробництва та лаборанта рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії там же щодо надання молока та інших рівнозначних продуктів харчування, додаткових відпусток, скорочено робочого часу, надання оплачуваних перерв для прийняття їжі та санітарно-оздоровчого призначення. Хоча саме за результатами атестації має встановлюються пільги і компенсації передбачені законодавством (додаткова оплачувана відпустка, оплата праці у підвищеному розмірі, молоко або рівноцінні харчові продукти). Можна дійти висновку, що відповідач не визнає, що період роботи позивача з 06.02.1995 року до 01.08.2003 року на посадах лаборанта рентгеноспектрального аналізу лабораторії АСУТП збагачувального виробництва та лаборанта рентгеноспектрального аналізу рентгеноспектральної лабораторії там же є пільговим стажем, позивач вважає, що непроведення відповідачем атестації її робочого місця у вказаний період призвело до того, що він не враховується при призначенні пенсії та не надає їй право на пенсію на пільгових умовах чим їй спричинена матеріальна та моральна шкода. Щодо заяви представника відповідача про застосування строк позовної давності, то суд виходить з того, що 21.03.2015 року позивач досягла віку 45 років, в звязку з непроведенням атестації її робочого місця у період з 06.02.1995 року до 01.08.2003 року пенсію на пільгових умовах не отримала, після чого звернулася з позовом до суду 18.03.2016 року, тому твердження представника відповідача про те, що позивач дізналася про порушення свого права при звільненні не отримавши витяг з наказу про проведення атестації суперечить встановленим обставинам по справі. Згідно позовної заяви, [PERSON] просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду, яку вона розраховує починаючи з 21.03.2015 року, тобто з того дня коли вона мала отримати право на призначення пенсії із зменшенням пенсійного віку по Списку № 1 у своєчасного проведення атестації її робочого місця відповідачем. Шкоду позивач просить стягнути до орієнтовного кінця пенсійних виплати, що загалом складає 302\~049,20 грн (а.с. 83). Згідно п. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій нанесені збитки (майнова шкода) в результаті порушення її громадянських прав, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Виходячи з викладеного вище, суд доходить висновку, що в даному випадку має місце настання шкоди, причинний звязок між протиправною поведінкою підприємства і настанням шкоди та вина завдавача шкоди. Щодо суми, яка підлягає відшкодуванню, то суд виходить з розміру пенсії, яку не отримує позивач в сумі 1487,46 грн. з 21.03.2016 року та вважає за необхідне обмежити період стягнення часом звернення позивача до суду 18.03.2016 року, тобто річним строком. Щодо вимоги позивача про стягнення шкоди на майбутнє, то в цій частині у задоволенні вимоги суд вважає за необхідне відмовити, враховуючи положення ст. 1, ч. 2 ст. 3 ЦПК України. Тобто підставою для звернення з позовом до суду є факт порушення, невизнаних або оспорювання прав, свобод чи інтересів особи, тому суд не може захистити право, яке на час предявлення позову до суду ще не порушено. Отже, в процесі судового розгляду встановлена наявність обставин, які дають підстави для покладення на відповідача обовязку відшкодувати шкоду в сумі 17\~849,52 грн. (1487,46 грн. Х12 міс.). Підстав для стягнення матеріальної шкоди в більшому розмірі судом не вбачається. Частиною першої ст. 237-1 КЗпП України передбачено відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з доведеності моральних страждань [PERSON] в зв`язку із порушенням її законних прав, спричинення діями відповідача з яким позивач перебувала у трудових відносинах, моральної шкоди позивачу і наявності у звязку з цим підстав, передбачених ст. 237-1 КЗПП України, для відшкодування моральної шкоди. \~\~\~\~\~\~\~\~ Розмір моральної шкоди має бути визначений судом з урахуванням роз'яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з подальшими змінами, відповідно до якого, розмір відшкодування моральної (немайнової)\~\~шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин.\~\~ Виходячи з викладеного вище, беручи до уваги конкретні обставини по справі, недоотримання позивачем належних їй сум пенсії, що призвело до моральних страждань, характер і тривалість моральних страждань позивача, істотність вимушених змін у її життєвих стосунках, принцип розумності та справедливості, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 1500 грн. Отже, позов підлягає частковому задоволенню. Враховуючи звільнення судом позивача від сплати судового збору, суд вважає, що в даному випадку сплату судового збору слід покласти на відповідача в сумі1 102 грн. 40 коп. (551,20 грн.Х 2) згідно положення ЗУ «Про судовий збір» в чинній редакції та ст. 88 ЦПК України. Судовий збір стягнути на користь держави Україна.

Outcome: partial