Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", в якій просить: - визнати недостовірною інформацію, та такою, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993082) [PERSON] , яка була поширена ДП «Жовтневе лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993165) в особі директора Чагаровського Руслана Леонідовича 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, а саме: « [INFO] , це директор Гутянського лісгоспу - [PERSON] , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!»; - зобов`язати ДП «Жовтневе лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993165) в особі директора Чагаровського Руслана Леонідовича спростувати недостовірну інформацію, поширену 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону, щодо директора ДП «Гутянське лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993082) [PERSON] у спосіб найбільш близький до способу її поширення а саме: під час проведення публічного заходу - прес-конференції ДП «Жовтневе лісове господарство» із запрошенням журналістів, яких зазвичай запрошують на аналогічні прес-конференції, шляхом публічного проголошення протягом одного місяця з часу набрання законної сили рішенням суду на прес-конференції тексту наступного змісту: «Спростування! Директором ДП «Жовтневе лісове господарство» [PERSON] 17.07.2019 в ході робочого візиту до Харківської області Президента України з приводу масової незаконної вирубки дерев в лісах регіону була поширена недостовірна інформація, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність, ділову репутацію директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» [PERSON] , а саме: « [INFO] вам [INFO] , це директор Гутянського лісгоспу - [PERSON] , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!»; - стягнути з ДП «Жовтневе лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993165) на користь [PERSON] відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 (одна) гривня 00 копійок; - стягнути з ДП «Жовтневе лісове господарство» (код за ЄДРПОУ: 00993165) на користь [PERSON] сплачений судовий збір у розмірі 2 689,40 (дві тисячі шістсот вісімдесят дев`ять) гривень 40 копійок. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він займає посаду директора ДП\~«Гутянське лісове господарство» з 2014 року на теперішній час. 17.07.2019 відбувся робочий візит Президента України [PERSON] до Харківської області. Одним із приводів його поїздки стала масова незаконна вирубка дерев в лісах регіону. В ході якого відбулась зустріч з представниками лісових господарств та правоохоронних органів Харківської області. З доповіддю з питань незаконної вирубки лісових насаджень перед Президентом України виступив директор Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» [PERSON] Л. Позивач не був присутній на даному заході у зв`язку із відрядженням до м. Києва та не зміг своєчасно надати відповідні пояснення щодо безпідставних звинувачень [PERSON] . Про дану подію [PERSON] стало відомо після ознайомлення в інтернет мережі з відео-сюжетом виступу [PERSON] висвітленого засобами масової інформації. В ході доповіді [PERSON] , на питання Президента України до відповідача останній зазначив: «З приводу того, що зробили з вашою машиною і в цілому, ви ж знаєте людей, які «кришують» цей «бізнес» на [PERSON] ?», Відповідач надав наступну відповідь (мовою оригіналу): « [INFO] , це директор Гутянського лісгоспу - [PERSON] , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заюпочають державні лісові господарства, не має право Державне лісове господарство відпускати деревину без сто відсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!». На друге запитання Президента України: « [PERSON] , до кого ви звертались з приводу [PERSON] .?», відповідач надав наступну відповідь: «По поводу [PERSON] , я ні до кого не звертався, пан Президент...». За даними обставинами в інтернет мережі опубліковано відео-сюжет: https://www.youtobe.com/watch?v=joaRRNrA1ls з 3:52 хв. по 6:12 хв. Внаслідок таких дій відповідача [PERSON] , спричинено моральну (немайнову) шкоду, яка полягає в тому, що поширення неправдивої інформації призвело до формування негативної громадської думки щодо його професійної діяльності та ділової репутації, як директора Державного підприємства «Гутянське лісове господарство». Зазначає, що постійно виникає потреба надавати різні пояснення та відомості щодо надуманих фактів, що відбирає багато робочого і особистого часу, спричиняє постійні психо-нервові стреси, виробничу та душевну напругу, що вимагає додаткових зусиль у повсякденній діяльності та організації особистого, приватного життя. Вважає, що зазначена інформація підлягає спростуванню, оскільки з огляду на характер її поширення, вона подана не у формі оціночних суджень, а у формі фактичних даних, які не підтверджені жодними доказами. 18.09.2019 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що виступ [PERSON] на відповідній зустрічі, в ході якого останній повідомив свою власну думку, що [PERSON] є «чорним лісорубом» та власником ТОВ «Профіт -ДОП», яка заборгувала ДП «Жовтневе лісове господарство» грошові кошти на суму понад 6 000 000 грн. за отриману деревину, є інформацією, яка була надана компетентним органам державної влади - Президенту України, прокурору та начальнику поліції Харківської області задля її перевірки в установленому законом порядку та надання правильної та об`єктивної оцінки. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31.07.2019 провадження у справі відкрито. Суд вирішив проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21.11.2019 справа прийнята до провадження судді Савченка Д.М. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12.12.2019 у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про залучення третьої особи відмовлено. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12.12.2019 підготовче провадження закрито. Представники позивача Корнієнко О.В. та Ярмак К.Б. у судовому засіданні підтримали позовну заяву, просили її задовільнити. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти позову, зазначивши, що не оспорює спірне висловлення, проте це була робоча поїздка президента щодо стану лісових господарств, президент має повноваження перевіряти. [PERSON] доповідав про стан роботи і повідомив про стан лісового господарства та прізвища осіб, причетних до цього. Особи, що були присутні, мають повноваження перевірити в законний спосіб причетність особи до кримінально - караних дій. Стосовно цього до офісу Президента був викликаний позивач, ставились питання стосовно пояснень [PERSON] , стосовно цього було відкрито кримінальне провадження. Прокурор області доповідав, що [PERSON] фігурує в ряді кримінальних справ, як і на час робочого засідання вже існували. Повідомив, що докази, надані ним, не є доказами про вчинення кримінального злочину, але підтверджують, що [PERSON] звертався до правоохоронних органів. [PERSON] повідомив, що [PERSON] причетний до підприємства Профіт-Доп, саме в цей день винесено ухвалу Солом`янським судом щодо Профіт-доп. На сьогоднішній день [PERSON] підозрюється в ряді кримінальних проваджень, які були вчинені до робочої поїздки Президента, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб,\~фізичних осіб-підприємців\~та громадських формувань: - засновником та керівником ТОВ «Профіт ДОП» є [PERSON] з 16.05.2019; - директором Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» є [PERSON] з 14.11.2014 по 13.11.2019 р. З наданого представником позивача відеозапису, оглянутого в судовому засіданні, убачається, що 17.07.2019 відбувся робочий візит Президента України [PERSON] до Харківської області, в ході якого відбулась зустріч з представниками лісових господарств та правоохоронних органів Харківської області. З доповіддю з питань незаконної вирубки лісових насаджень перед Президентом України виступив директор Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» [PERSON] Р.Л. В ході доповіді [PERSON] на запитання до нього Президента України: «З приводу того, що зробили з вашою машиною, і в цілому, ви ж знаєте людей, які «кришують» цей «бізнес» на Харківщині?» (3хв. 57с.) відповідач відповів: « [INFO] вам [INFO] , це директор Гутянського лісгоспу - [PERSON] , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право державне лісове господарство відпускати деревину без стовідсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!» (4хв. 14с.); На друге запитання Президента України: « [PERSON] , до кого ви звертались з приводу [PERSON] .?» (6 хв. 03 с.) відповідач надав наступну відповідь: «По поводу [PERSON] , я ні до кого не звертався, пане Президент...» (6 хв. 10 с.). Суд на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні доказів приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Згідно з частиною першою статті 3 Конституції України\~людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Частиною першою статті 34 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань кореспондує обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Відповідно до частини першої статті 277\~ЦК України\~фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. За змістом статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати. Згідно зі статтею 297 ЦК України\~кожен має право на повагу до його гідності та честі.\~Гідність та честь фізичної особи є недоторканними.\~Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. За змістом статей 94, 277 ЦК України, частини четвертої статті 32 Конституції України, статті 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі Конвенція) кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію. Як роз`яснено\~у пункті\~15\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~27\~лютого 2009\~року №\~1\~«Про судову\~практику у\~справах про\~захист гідності\~та честі\~фізичної особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної та\~юридичної особи»,\~юридичним складом\~правопорушення,\~ наявність\~якого може\~бути підставою\~для задоволення\~ позову,\~ є\~ сукупність\~ таких\~обставин:\~ а)\~ поширення\~інформації,\~ тобто\~доведення її\~до відома\~хоча б\~одній особі\~у \~будь-який\~ спосіб;\~ б)\~ поширена\~ інформація\~стосується певноїфізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в)\~поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм\~\~ чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. В пунктах 18, 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що згідно з положеннями статті 277 ЦК України і статті 10 ЦПК України 2004 року обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Вирішуючи питання про визнання поширеної переконання інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи\~\~ оціночним судженням. Відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. У рішенні\~Європейського суду\~з прав\~людини (далі\~ ЄСПЛ)\~у справі\~«Лінгенс проти\~Австрії» суд\~зазначив,\~що необхідно\~розрізняти факти\~та оціночні\~судження.\~Існування фактів\~можна довести,\~а правдивість\~критичного висловлювання\~не підлягає\~доведенню.\~Вимога доводити\~правдивість критичного\~висловлюванняє\~неможливою для\~виконання і\~порушує свободу\~на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. Предметом спору в справі, що розглядається, є визнання недостовірною інформації, поширеної директором ДП «Жовтневе лісове господарство» [PERSON] на зустрічі Президента України 17.07.2019 під час робочої поїздки до Харківської області, у ході якої на питання до нього Президента України: «З приводу того, що зробили з вашою машиною, і в цілому, ви ж знаєте людей, які «кришують» цей «бізнес» на Харківщині?» відповідач відповів: « [INFO] вам [INFO] , це директор Гутянського лісгоспу - [PERSON] , який я думаю, що впевнено, тут знають половина людей, сидячих в цьому залі, що він на сьогоднішній день самий великий «Чорний лісоруб» по Харківщині. Весь ліс, який йшов.... До речі на момент того, як я прийшов в лісгосп після відпустки, його фірма, яка називається «Профіт ДОП» повинна була Жовтневому лісовому господарству, заборгувала шість мільйонів гривень. Но згідно договорів, які заключають державні лісові господарства, не має право державне лісове господарство відпускати деревину без стовідсоткової попередньої оплати. А тут на шість мільйонів!» Згідно зі статтею 277 ЦК України обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача. Проаналізувавши зміст наданих стороною відповідача на підтвердження достовірності спірних тверджень доказів, суд зазначає наступне. Заяви [PERSON] про вчинення злочину, датовані 07.11.2019, не мають відношення до подій 17.07.2019, і містять особисту думку [PERSON] про те, що ТОВ\~«Профіт ДОП» входить до сфери впливу директора Гутянського лісгоспу Сиси [PERSON] ; заяви про вчинення злочину від 11.07.2019 стосуються діяльності ДП «Жотвневе лісове господарство», а не діяльності ДП «Гутянське лісове господарство» та позивача як його директора; листи від правоохоронних органів щодо результатів розгляду вказаних заяв містять інформацію про те, що за викладеними у заявах фактами зареєстровані кримінальні провадження, та про долучення заяв до цих кримінальних проваджень; роздруківка сайту з інформацією про обрання [PERSON] 17 січня Московським райсудом м. Харкова «нічного домашнього арешту» та повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України (службова недбалість), не є належними доказами, що підтверджують достовірність розповсюдженої [PERSON] інформації щодо позивача; акти раптових ревізій, якими задокументовано факти незаконних рубок деревини, стосуються діяльності ДП «Жовтневий лісгосп», а не ДП «Гутянський лісгосп», директором якого був позивач. Щодо наданої стороною відповідача копії ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 15.07.2019 про накладення арешту на первинні фінансово-господарські документи ДП «Гутянське лісове господарство» та ТОВ «Профіт ДОП» суд зазначає наступне. За змістом частини 6 статті 82 ЦПК України преюдиційне значення для суду при розгляді цивільних справ має лише вирок суду в кримінальному провадженні та ухвала про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності. Водночас ухвала слідчого судді від 15.07.2019 підтверджує лише факт того, що Головним підрозділом детективів НАБУ здійснювалось досудове розслідування к кримінальному провадженні за фактом зловживання службовими особами Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» своїм службовим становищем, за ознаками ч.\~2 ст. 364 КК України, а саме, протиправного відчуження значних обсягів необлікованого майна підприємства у вигляді деревини на користь підконтрольних директору підприємства приватних суб`єктів господарювання ТОВ «Атлантіс С», ТОВ «Стеклосервіс» та ТОВ «Профіт ДОП». Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що у клопотанні органу досудового слідства зазначено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником та керівником ТОВ\~«Профіт ДОП» є Особа_7, що є особою, наближеною до [PERSON] . Інших доказів на підтвердження достовірності тверджень про те, що ТОВ «Профіт ДОП» є підконтрольним позивачеві, стороною відповідача суду не надано. Отже, відповідачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження достовірності розповсюджених [PERSON] 17.07.2019 фактів щодо позивача, у зв`язку з чим зазначена інформація повинна бути визнана недостовірною і такою, що підлягає спростуванню. Надаючи оцінку доводам сторони відповідача, що розповсюдження [PERSON] 17.07.2019 інформації щодо [PERSON] було зверненням до правоохоронних органів, що виключає визнання такої інформації недостовірною, оскільки таке звернення є конституційним правом особи, суд виходить з наступного. Як убачається з наданого позивачем відеозапису робочої зустрічі Президента України 17.07.2019, [PERSON] передано останньому матеріали щодо незаконних вирубок лісів на території Харківської області. На пропозицію суду надати докази на підтвердження відповідних звернень [PERSON] до правоохоронних органів щодо незаконної діяльності [PERSON] стороною відповідача надано письмові докази, аналіз змісту яких наведено вище, частина з яких не стосуються діяльності [PERSON] , а інша частина документів датована 07.11.2019, у зв`язку з чим не має відношення до робочої зустрічі Президента України 17.07.2019. Зі змісту виступу [PERSON] 17.07.2019 вбачається, що інформацію, стосовно спростування якої позивач звернувся з даним позовом, [PERSON] надав, відповідаючи на питання Президента України, чи відомі йому особи, які «кришують» незаконні вирубки лісів на [PERSON] . При цьому зі змісту вказаного відеозапису не можна зробити висновок, що [PERSON] , надаючи відповідь на дане запитання Президента України, здійснював звернення до правоохоронних органів з приводу незаконної діяльності [PERSON] , у зв`язку з чим вказані доводи сторони відповідача судом до уваги не беруться. Надаючи оцінку тому, чи є розповсюджені [PERSON] 17.07.2019 відомості щодо [PERSON] оціночними судженнями, суд виходить з наступного. Оскільки [PERSON] надав інформацію про причетність [PERSON] до «кришування» незаконної вирубки деревини у відповідь на запитання Президента України, чи відомі йому особи, які «кришують» цей бізнес на Харківщині і які причетні до спалення його автомобіля, суд приходить до висновку, що зважаючи на зміст розповсюдженої інформації та контекст її розповсюдження, відсутні підстави вважати вказану інформацію оціночними судженнями, адже вона містить пряму вказівку про причетність позивача до незаконної вирубки деревини та підпалу автомобіля, тобто вчинення кримінальних правопорушень, а отже, містить відомості, достовірність яких може бути перевірена на відміну від оціночних суджень, у зв`язку з чим вказана інформація не може бути визнана оціночними судженнями. Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання розповсюдженої [PERSON] відносно позивача інформації недостовірною і зобов`язання відповідача спростувати таку інформацію є обгрунтованими і підлягають задоволенню. Згідно зі статтею 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) немайнової шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню, у зв`язку з чим є обгрунтованими позовні вимоги щодо стягнення на користь позивача відшкодування моральної шкоди у сумі одна гривня. Щодо позовних вимог про визнання розповсюдженої інформації такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію позивача, суд зазначає наступне. Загальні способи захисту порушених цивільних прав та інтересів особи встановлено статтею 16 ЦК України. Крім того, згідно з частиною 1 статті 277 ЦК України особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення щодо неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування такої інформації. Отже, законом не передбачено права особи на визнання в судовому порядку розповсюдженої щодо неї інформації такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію. Враховуючи викладене, а також те, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання розповсюдженої стосовно позивача інформації такою, що ганьбить його честь, гідність та ділову репутацію, задоволенню не підлягають. Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України. Позивачем при пред`явленні позову до суду сплачено судовий збір за квитанцією №ПН1041983 від 24.07.2019 на суму 1921 грн., а також за квитанцією №ПН1042004 від 24.07.2019 на суму 768,40 грн., тобто на загальну суму 2 689,40 грн. У зв`язку з частковим задоволенням позову, а саме відмовою в задоволенні частини позовних вимог, які не підлягають окремій оцінці, судовий збір суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача в повному обсязі.

Outcome: partial