Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-30 00:00:00

1. Відомості про рух справи, процесуальні дії у справі. Позивач [PERSON] через пошту звернувся з цим позовом до Любешівського районного суду Волинської області 29 листопада 2018 року. Відповідачами у позовній заяві зазначено Державне агентство лісових ресурсів України (далі Агентство) та Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Рокитнівський держспецлісгосп» (далі ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп»), третьою особою на стороні відповідача Рівненське обласне управління лісового та мисливського господарства (далі Рівненське обласне управління ЛМГ). Ухвалою суду від 07 грудня 2018 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків: сплати судового збору. Після усунення позивачем недоліків ухвалою суду 09 січня 2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, постановлено розглянути її з повідомленням сторін з призначенням першого судового засідання 15 лютого 2019 року. Одночасно задоволено клопотання позивача [PERSON] , представника позивача адвоката Свистун О.В. про витребування доказів у відповідача ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». Від третьої особи Рівненського обласного управління ЛМГ 11 лютого 2019 року надійшли пояснення (заперечення) на позовну заяву [PERSON] (т. 1 а.с. 82-89). Від відповідача ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» 11 лютого 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] (т. 1 а.с. 90-118). Ухвалою суду від 15 лютого 2019 року задоволені клопотання представника позивача [PERSON] про витребування у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Журналу реєстрації видачі трудових книжок, у Рокитнівській районній державній адміністрації Рівненської області -- листа-погодження про звільнення [PERSON] за № 3352/02-23/18 від 04 вересня 2018 року, виконано запит щодо наявності листа-погодження про звільнення позивача за № 3352/02-23/1. Задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] про виклик у судове засідання для допиту у якості свідка [PERSON] . Позивачем 25 квітня 2019 року подано суду відповідь на відзив (Т. 1 а.с. 163-167), представником відповідачів 23 травня 2019 року заперечення (Т. 2 а.с. 4-5). Разом з відповіддю на позовну заяву стороною позивача заявлено клопотання про проведення у справі почеркознавчої експертизи, яке згодом було відкликано. Позивачем та його представником у судовому засіданні 24 травня 2019 року заявлено клопотання про витребування у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» оригіналів лікарняних листків серії АДО № 022174, АДН № 918996, лікарняних листків за серпень, вересень 2018 року щодо позивача, рішення комісії по оплаті вказаних лікарняних листків, яке ухвалою суду від 24 травня 2019 року задоволено. У судовому засіданні 09 серпня 2019 року стороною позивача заявлено клопотання про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також про витребування та заслухання у судовому засіданні телефонної розмову здійснену 17 серпня 2018 року виконувача обов`язків ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» [PERSON] із начальником Рівненського обласного управління ЛМГ Суховичем Віталієм Миколайовичем. Ухвалою суду від 16 серпня 2019 року задоволено клопотання про виклик свідків та відмовлено в задоволенні клопотання про витребування аудіозапису від 17 серпня 2018 року. Після допиту у судовому засіданні свідка [PERSON] сторона позивача відкликала своє клопотання про виклик решти свідків. За клопотанням переважно сторони позивача розгляд справи неодноразово відкладався, у тому числі для вирішення питання про можливість укладення мирової угоди у справі. [PERSON] брав участь у судовому розгляді особисто, його інтереси у Любешівському районному суді Волинської області представляла адвокат Свистун Ольга Василівна. Представником відповідачів Агентства та ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» у суді першої інстанції був адвокат Ціпан Олександр Петрович. Справу розглянуто 31 січня 2020 року складенням вступної та резолютивної частини рішення суду у відсутності учасників справи. 2.1. Стислий виклад позиції сторони позивача у заявах по суті справи. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 26 січня 2015 року позивача було прийнято на посаду директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» за контрактом, укладеним 12 січня 2015 року з Агентством у місті Києві строком на 3 роки. Додатковою угодою від 17 січня 2018 року дію контракту було продовжено до 25 січня 2019 року. Наказом заступника голови Агентства від 13 вересня 2018 року трудовий договір з позивачем було припинено з 17 вересня 2018 року на підставі пункту 8 частини першої статті 36 КЗпП за одноразове грубе порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених підпунктом «б» пункту 26 контракту. Відповідно до згаданого наказу підставою звільнення позивача був лист Рівненського управління ЛМГ від 17 липня 2018 року № юр-932, акт про відмову надати письмові пояснення щодо порушень у фінансово- господарській діяльності підприємства від 17 серпня 2018 року, лист-погодження Рокитнівської районної державної адміністрації Рівненської області, контракт. Позивач вказує, що дізнався про своє звільнення лише 16 жовтня 2018 року, коли після лікування, яке тривало з 27 червня 2018 року, прийшов на робоче місце. До роботи його не допустили. На його прохання будь-яких документів не видали, з наказом про звільнення не ознайомили. В цей же день він написав заяву про звільнення з посади за згодою сторін та подав її у Рівненське управління ЛМГ. З наказом про своє звільнення [PERSON] ознайомився лише після отримання відповіді на запит адвоката. Ознайомившись із наказом, позивач дійшов висновку, що його звільнено саме за одноразове грубе порушення під час виконання трудових обов`язків. У ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» з 18 по 26 червня 2018 року Рівненським обласним управлінням ЛМГ тричі за рік проводилась перевірка окремих питань фінансово-господарської діяльності, з висновками якої позивач не погодився. Письмові заперечення до акта від 27 червня 2018 року у [PERSON] не прийняли. Навпаки, Рівненським обласним управлінням ЛМГ 17 серпня 2018 року складено акт про відмову позивача надати письмові пояснення щодо акту. Викладені в акті порушення [PERSON] вважає надуманими та безпідставними. Позивач отримав розрахункові лише 12 листопада 2018 року. Враховуючи наведене, позивач вважає, що його звільнено незаконно з порушенням вимог статей 40, 41, 148 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП), адже у нього не було дисциплінарного стягнення, на дату звільнення він перебував на лікарняному, з наказом про його звільнення ніхто не ознайомлював, розрахунок по заробітній платі проведено із запізненням. Незаконним звільненням позивачу завдано моральної шкоди, яка полягає в отриманні тяжкого психологічного шоку, переживаннях тощо. У зв`язку з наведеним вище позивачем заявлено такі позовні вимоги: -- визнати незаконними дії Агентства щодо безпідставного звільнення [PERSON] з 17 вересня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 41 КЗпП; -- зобов`язати Агентство протягом трьох днів з дня набрання рішенням законної сили внести запис до трудової книжки позивача про його звільнення з посади з 16 жовтня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 36 КЗпП за згодою сторін; -- стягнути з Агентства, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» заробітну плату за період з 17 вересня 2018 року по 16 жовтня 2018 року; -- стягнути з Агентства, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» середній заробіток за затримку розрахунку з 16 жовтня 2018 року по 12 листопада 2018 року; -- стягнути з Агентства моральну шкоду в сумі 8 тисяч гривень; -- покласти на відповідачів судові витрати у справі. У відповіді на відзив (Т. 1 а.с. 163-167) стороною позивача додатково звернуто увагу, що у наказі про звільнення [PERSON] не вказано чіткого формулювання щодо одноразового грубого порушення, про наслідки, які настали, які причини їх виникнення тощо. 2.2. Пояснення позивача [PERSON] у судових засіданнях. [PERSON] у суді позов підтримав та пояснив наступне. Позивач вважає своє звільнення з роботи зведенням рахунків та помстою з боку Рівненського обласного управлінням ЛМГ та Агентства у зв`язку з його принциповою позицією щодо передачі лісів, які перебувають у користуванні ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», кооперативу «Селянський ліс». Економічна модель ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» апріорі є збитковою через обмежену кількість та низьку якість лісових ресурсів. Між тим, за роки його керівництва підприємство вчасно виплачувало працівникам заробітну плату, сплачувало податки та збори, суттєво скоротило кредиторську заборгованість тощо. За останній рік роботи це була третя перевірка фінансово-господарської діяльності підприємства. В акті перевірки Рівненського обласного управління ЛМГ від 27 червня 2018 року наведено «викривлені» та неправдиві відомості про роботу та показники підприємства. З змісту акта позивач зробив висновок, що він, як керівник підприємства, допустив не одноразове грубе порушення своїх трудових обов`язків, а робив це системно протягом тривалого часу. [PERSON] звернув увагу, що комісія Рівненського обласного управлінням ЛМГ надала ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» лише чорновий акт перевірки, який суттєво відрізняється від того, що є у матеріалах судової справи. Отримавши акт перевірки, працівники ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» кожен по своєму напрямку роботи готували заперечення, з яких було сформовано єдиний документ, та надано в управління. За вказівкою начальника Рівненського обласного управлінням ЛМГ Суховича В.М. вказане заперечення не прийнято. Позивач зазначив, що перебував на листках непрацездатності з 27 червня по 16 жовтня 2018 року з перервою у два дні 19 липня та 15 або 16 серпня 2018 року. Тобто його звільнення у вересні 2018 року відбулось під час лікарняного. Після закінчення лікування 16 жовтня 2018 року позивач вийшов на роботу, однак його не допустили на робоче місце та повідомили про звільнення. В цей же день він поїхав у Рівненське обласне управлінням ЛМГ. [PERSON] на роботі не було. По телефону позивач домовився з начальником управління, що подасть заяву про звільнення за згодою сторін. За вказівкою [PERSON] заніс заяву у юридичний відділ Рівненського обласного управлінням ЛМГ, однак згодом дізнався, що його заяву не зареєстрували та не передали Агентству. 2.3. Пояснення представника позивача адвоката Свистун О.В. у судових засіданнях. Представник позивача адвокат Свистун О.В. у суді позов підтримала та звернула увагу суду, що Агентство неодноразово продовжувало контракт із [PERSON] . Зазначена обставина свідчить про те, що роботодавець був задоволений роботою позивача, а його звільнення у вересні 2018 року дійсно мало замовний характер. Контракт повинен узгоджуватись з іншими нормами трудового законодавства. У наказі про звільнення позивача немає посилань на акт перевірки Рівненського обласного управлінням ЛМГ від 27 червня 2018 року, яке саме одноразове грубе порушення потягло звільнення [PERSON] тощо. Покликання відповідача ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» на те, що [PERSON] 20 серпня 2018 року отримав на підприємстві трудову книжку є неправдивими, адже в цей день позивач перебував у лікарні, а у Журналі реєстрації видачі трудових книжок підписалася інша особа. Наказ про проведення розрахунку ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» видано аж 08 жовтня 2018 року, а остаточний розрахунок з позивачем проведено 12 листопада 2018 року після запиту адвоката. Свистун О.В. вважає, що [PERSON] не порушено строків звернення до суду, адже з копією наказу про звільнення позивач ознайомився лише 17 листопада 2018 року, отримавши відповідь на запит адвоката. Трудову книжку позивачу не видано до цього часу. 3.1.\~Стислий виклад\~позиції відповідача\~ДП СЛАП\~«Рокитнівський держспецлісгосп» у заявах по суті справи. У відзиві на позовну заяву ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» проти позову [PERSON] заперечило, звернувши увагу суду на наступне (Т. 1 а.с. 93-96). Відповідно до частини третьої статті 21 КЗпП особливою формою трудового договору є контракт. Згідно з підпунктом «б» пункту 26 контракту, який укладено між позивачем та Агентством, керівник може бути звільнений з посади, а контракт розірваний з ініціативи органу управління майном, у тому числі за пропозицією місцевого органу державної виконавчої влади, до закінчення терміну його дії, у разі одноразового грубого порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених контактом, в результаті чого настали значні негативні наслідки (збитки, штрафи тощо). Підставою звільнення позивача став лист Рівненського обласного управління ЛМГ № юр-932 від 17 липня 2018 року, акт про відмову надати письмове пояснення щодо порушень у фінансово-господарській діяльності підприємства від 17 серпня 2018 року, лист-погодження Рокитнівської районної державної адміністрації Рівненської області № 03352/02-23/18 від 04 вересня 2018 року, контракт від 12 січня 2015 року. Відповідач вважає такими, що не відповідають дійсності твердження позивача, що він ознайомився з наказом про своє звільнення лише 17 листопада 2018 року. Агентство 17 вересня 2018 року за місцем проживання позивача надсилало йому копію наказу про звільнення, лист було повернуто адресанту у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Інспектор з кадрів підприємства [PERSON] ознайомила позивача з вказаним наказом 14 вересня 2018 року. Крім того, 16 жовтня 2018 року позивача було ознайомлено з оскаржуваним наказом Агентства та наказом по підприємству № 71-к від 08 жовтня 2018 року, але [PERSON] відмовився надати відповідну розписку. Таким чином, відповідач доводить, що позивач пропустив строк звернення до суду, передбачений статтею 233 КЗпП. Викладені у позовній заяві обставини щодо неотримання позивачем трудової книжки є перекручуванням фактів. [PERSON] , будучи на робочому місці у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», 20 серпня 2018 року звернувся до інспектора з кадрів [PERSON] з вказівкою надати його трудову книжку. [PERSON] видала позивачу трудову книжку, відповідний підпис позивача міститься у Журналі реєстрації видачі трудових книжок. Щодо проведення розрахунку з позивачем при звільненні, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» не заперечує, що такий розрахунок було здійснено 12 листопада 2018 року. Між тим, затримка у виплатах була пов`язана з фінансовою неспроможністю підприємства, що стало наслідком керівництва [PERSON] . У запереченнях ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» зазначає, що стороною позивача не подано належних доказів про направлення заперечень на акт перевірки від 27 червня 2018 року (Т. 2 а.с. 4-5). ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» настоює, що позивача ознайомлено з наказом про звільнення свідком [PERSON] під час урочистостей з нагоди Дня працівника лісового господарства 14 вересня 2018 року. Крім цього, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» вважає надуманими твердження позивача на обґрунтування стягнення моральної шкоди, що той тривалий час не отримував заробітної плати, адже у липні 2018 року [PERSON] отримав 7378 гривень заробітної плати, у серпні 8394 гривні, у вересні 4345 гривень. У листопаді 2018 року позивачу було виплачено 27083,97 гривень розрахункових. 3.2. Пояснення представника відповідачів Агентства та ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» адвоката Ціпана О.П. у судових засіданнях. Представник відповідачів [PERSON] у судових засіданнях проти позову заперечив, вважаючи, що сторона позивача вводить суд в оману щодо обставин звільнення [PERSON] . Комісією Рівненського обласного управлінням ЛМГ за наслідками перевірки фінансового-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» 27 червня 2018 на 68 аркушах складено акт, у якому зафіксовано численні порушення у роботі лісгоспу, які стались через неналежне виконання своїх обов`язків [PERSON] , як керівником. Кожне з порушень, описаних в акті, можна вважати грубим. Заперечень на акт перевірки ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» не подало. Позивач ставить питання про визнання незаконним дій Агентства по його звільненню з посади директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» на підставі пункту 1 частини першої статті 41 КЗпП. Між тим, [PERSON] звернув увагу, що звільнення [PERSON] відбулось на підставі пункту 8 частини першої статті 36 КЗпП за порушення умов контракту. [PERSON] , перебуваючи на листку непрацездатності, 20 серпня 2018 року був на робочому місці у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», дав вказівку [PERSON] видати йому трудову книжку, яку згодом так і не повернув на підприємство. [PERSON] повідомила позивача про наявність наказу Агентства про його звільнення ще 14 вересня 2018 року під час святкування Дня працівника лісового господарства. Згаданий наказ [PERSON] було направлено поштою, однак позивач не з`явився у поштове відділення та його не отримав. Крім цього, 16 жовтня 2018 року позивач перебував у приміщенні ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», де був ознайомлений з наказами про звільнення та про виплату розрахункових. Таким чином, представник відповідачів доводить, що [PERSON] пропустив передбачений статтею 233 КЗпП строк звернення до суду з цим позовом. Наявну у додатку до позову заяву [PERSON] від 16 жовтня 2018 року на ім`я заступника голови Агентства з проханням про звільнення за згодою сторін [PERSON] вважає неналежним доказом. Вказаний документ не містить необхідних реквізитів про його вхідну реєстрацію у відповідачів тощо. Між тим, представник відповідачів не заперечив, що остаточний розрахунок при звільненні [PERSON] . ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» проведено із запізненням через відмову [PERSON] надати трудову книжку та велику кредиторську заборгованість підприємства у 5,5 мільйона гривень. 4.\~Стислий виклад\~позиції третьої\~особи Рівненського\~обласного управління\~ЛМГ. У письмових пояснення (Т. 1 а.с. 82-85) третя особа вважає позов [PERSON] безпідставним. Відповідно до наказу Агентства № 498 від 13 червня 2018 року комісією з числа працівників Рівненського обласного управління ЛМГ було проведено перевірку окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». У ході перевірки було виявлено грубі порушення, що було наслідком недостатнього рівня контролю керівництвом підприємства. Позивач відмовлявся надати пояснення щодо акта. За результатами перевірки Рівненське обласне управління ЛМГ листом № юр-932 від 17 липня 2018 року звернулось до Агентства з пропозицією звільнити [PERSON] . Згідно із установчими документами призначення та звільнення з посад керівників державних лісогосподарських підприємств здійснюється Агентством. Рівненське обласне управління ЛМГ не видає накази про призначення або звільнення керівників держлісгоспів, відповідно і не приймає відповідних заяв. Із змісту позовної заяви слідує, що [PERSON] нібито комусь подав заяву про його звільнення за угодою сторін з 16 жовтня 2018 року. При цьому інформація про реєстрацію документа та віза керівника відсутні. На підставі наведеного Рівненське обласне управління ЛМГ просить відмовити повністю у задоволенні позовних вимог [PERSON] 5. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Згідно з контрактом, який укладений між [PERSON] та Агентством позивач з 12 січня 2015 року до 25 січня 2018 року наймався на посаду директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» та зобов`язався здійснювати поточне керівництво підприємством, організовувати його виробничо-господарську діяльність, забезпечувати виконання показників ефективності використання державного майна та прибутку, високоефективну та стабільну роботу, зміцнення фінансового стану, рентабельності виробництва тощо (Т. 1 а.с. 10-18, 98-106). Відповідно до пунктів 22, 25 контракту у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно із законодавством та цим контрактом. Контракт припиняється у разі: закінчення терміну дії; за угодою сторін; до закінчення терміну дії контракту у випадках, передбачених пунктами 26 і 27 цього контракту. Згідно з підпунктами «а», «б» пункту 26 контракту керівник може бути звільнений з посади за ініціативи органу управління майном зокрема у разі систематичного невиконання без поважних причини обов`язків, покладених на нього цим контрактом; у разі одноразового грубого порушення керівником обов`язків чи законодавства, внаслідок чого настали значні негативні наслідки (понесені збитки, сплачено штрафи тощо). Наказом № 3-к від 12 січня 2015 року [PERSON] за контрактом призначено на посаду директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» з 26 січня 2015 року по 25 січня 2018 року (Т. 1 а.с. 19). Відповідно до додаткової угоди від 17 січня 2018 року термін дії трудового контракту з [PERSON] продовжено до 25 січня 2019 року (Т. 1 а.с. 22, 109). Наказом Агентства № 498 від 13 червня 2018 року призначено перевірку фінансово-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» у період з 18 червня по 29 червня 2018 року. Затверджено склад комісії, яку зобов`язано передати Агентству акт перевірки (Т. 1 а.с. 176-177). Актом перевірки від 27 червня 2018 року зокрема констатовано, що з часу попередньої перевірки від 28 липня 2017 року не усунуто порушень на суму 961438,07 гривень. Профілактична робота по запобіганню лісовим пожежам та охороні лісів від пожеж, протидія незаконному видобутку бурштину знаходиться на низькому рівні. Встановлено неякісне планування робіт. В цілому по підприємству показники фактичної заготівлі ділових сортиментів не відповідають запланованим, а відсоток виходу дров`яної деревини є значним. Встановлено відсутність контролю за поділяночним виходом сортиментів. Завищено собівартість готової продукції на суму 322937,24 гривень. Встановлено нераціональну витрату паливно-мастильних матеріалів на підприємстві. Місячні ліміти на паливо для легкового автотранспорту перевищують встановлені норми у 1,2 --1,5 рази. Без належного оформлення первинних документів списано в видаток пального за травень 2018 року на суму 145019,16 гривень. В ході проведення інвентаризації на складі матеріальних цінностей встановлено наявність 56 найменувань запчастин на орієнтовну суму до 500 тисяч гривень, які на обліку відсутні. Кредиторська заборгованість станом на 01 червня 2018 року становила 5994 тисяч гривень. Не відображено збитків на суму 470111,57 гривень та занижено кредиторську заборгованість на цю ж суму. Діяльність ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» за 2017 рік є неефективною. Вказаний акт отримано 02 липня 2018 року виконувачем обов`язків директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Огородніком В.Ф. (Т. 1 а.с. 178-244). На підтвердження своїх позовних вимог стороною позивача подано заперечення до акта щодо перевірки окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» на ім`я начальника Рівненського обласного управління ЛМГ. Вказаний документ позивачем не підписаний, на ньому також відсутні будь-які реквізити про вихідну та вхідну реєстрацію (Т. 1 а.с. 23-28). Рівненське обласне управління ЛМГ листом № юр-932 від 17 липня 2018 року повідомило заступника голови Агентства Бондаря В.Н. про те, що на виконання наказу Агентства № 498 від 13 червня 2018 року було проведено перевірку окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». В ході перевірки виявлено грубі порушення, які виникли в результаті недостатнього рівня контролю з боку керівництва підприємства. Акт та матеріали перевірки надано Агентству. На підставі викладеного Рівненське обласне управління ЛМГ просить Агентство припинити трудовий договір з директором ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Салівончиком М [PERSON] (Т.1 а.с. 20, 245). Листом № 3352/02-23/18 від 04 вересня 2018 року Рокитнівська районна державна адміністрація Рівненської області не заперечила проти звільнення [PERSON] з посади директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» (Т. 1 а.с. 32, 147). Наказом Агентства № 402-к від 13 вересня 2018 року із [PERSON] припинено трудовий договір та звільнено його з посади директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» на підставі підпункту «б» пункту 26 контракту за одноразове грубе порушення керівником законодавства чи обов`язків, передбачених контрактом згідно з пунктом 8 частини першої статті 36 КЗпП. Позивачем подано копію наказу, яка посвідчена сектором з персоналу Агентства 14 листопада 2018 року (Т.1 а.с. 28). Позивач доводить, що 16 жовтня 2018 року він подав у Рівненське обласне управління ЛМГ заяву на ім`я заступника голови Агентства про своє звільнення за згодою сторін. На заяві відсутні будь-які реквізити про вихідну та вхідну реєстрацію документа (Т. 1 а.с. 29). Згідно з випискою по картковому рахунку, розрахунку суми виплат, які підлягають виплаті [PERSON] у зв`язку із звільненням, від 14 лютого 2019 року позивач 12 вересня та 29 вересня 2018 року двома траншами отримав 5945 гривень заробітної плати за вересень 2018 року, а 12 листопада 2018 року позивачу зараховано 25483,97 гривень на рахунок зарплати за жовтень 2018 року (Т. 1 а.с. 30, 125). [PERSON] звернувся до Любешівського районного суду Волинської області з цим позовом через пошту 29 листопада 2018 року (Т. 1 а.с. 37). Згідно з копією з Журналу реєстрації видачі трудових книжок ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» позивач [PERSON] отримав трудову книжку 20 серпня 2018 року, у відповідних графах наявні підписи відповідального працівника, що видала трудову книжку, та працівника, який її одержав ( Т. 1 а.с. 87, 110). Наказом Агентства № 335-к від 13 вересня 2017 року за неналежне виконання обов`язків, передбачених пунктом 10 контракту, директору ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» Салівончику М [PERSON] оголошено догану (Т.1 а.с. 112). Згідно з комісійними актом Рівненського обласного управління ЛМГ від 17 вересня 2018 року у цей день на робочих місцях у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» директор Салівончик М.О., головний бухгалтер [PERSON] відсутні. Наказ Агентства № 402-к від 13 вересня 2018 року «Про припинення трудового договору та звільнення з посади [PERSON] » та наказ Рівненського обласного управління ЛМГ № 78-к від 14 вересня 2018 року «Про створення комісії по прийому-передачі ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» зареєстровані на підприємстві за вхідними №№ 80 та 79 відповідно. Згідно з наказом по ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» № 92 від 16 серпня 2018 року у зв`язку з хворобою директора виконання обов`язків директора покладено на головного інженера Лозяна Б.І., який відмовився письмово ознайомлюватись з вказаними вище наказами (Т. 1 а.с. 113). Згідно з копіями поштового конверта «Укрпошти» Агентство направляло поштове відправлення № 0101908702191 на адресу [PERSON] у селищі Любешів Любешівського району Волинської області. Вказаний лист повернуто адресанту 08 жовтня 2018 року за закінченням терміну зберігання. Відповідно до комісійного акта ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» 16 жовтня 2018 року [PERSON] ознайомився з наказом Агентства № 402-к від 13 вересня 2018 року та наказом по підприємству № 71-к від 18 жовтня 2018 року, однак надати розписку з цього приводу відмовився. Свою відмову надати розписку [PERSON] пояснив незгодою з підставою звільнення. [PERSON] також проігнорував пропозицію надати свою трудову книжку для її належного оформлення (Т. 1 а.с. 116). Відповідно до довідки ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» від 14 лютого 2019 року останні два місяці, що передували звільненню, середня одноденна заробітна плата [PERSON] становила 341,82 гривень (Т. 1 а.с. 126). Згідно з розрахунком суми виплат, які підлягають виплаті [PERSON] при звільненні, бухгалтерською довідкою від 10 жовтня 2018 року, протоколів засідання комісії по соціальному страхуванню ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» позивачу нарахована допомога по тимчасовій непрацездатності згідно з листками непрацездатності АДО № 022174, АДН № 918996. Знято суму лікарняних по листку АДН № 918996 за два дні, 18 та 19 вересня 2018 року, у зв`язку із звільненням з 17 вересня 2018 року (Т. 2 а.с. 14, 28-38). Свідок [PERSON] , інспектор з кадрів та секретар ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», у суді показала, що за весь час перебування на лікарняному з червня 2018 року по день звільнення [PERSON] не менше як раз в тиждень навідувався на роботу. На вимогу [PERSON] 20 серпня 2018 року видала йому трудову книжку, з його слів вона була йому потрібна для пред`явлення у Пенсійний фонд. Трудову книжку передала разом з Журналом реєстрації видачі трудових книжок та папкою «на підпис». Коли позивач повернув папку, то трудової книжки там не було, натомість у Журналі у відповідній графі стояв підпис [PERSON] про її отримання. [PERSON] свою трудову книжку так і не повернув на підприємство. В обідню пору 14 вересня 2018 року через месенджер «Вайбер» їй на телефон надійшов наказ Агентства про звільнення [PERSON] , який вона в цей же день у бухгалтерії ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» показала позивачу. Після обіду у цей день у барі готелю «Затишок», що у селі Рокитне Рокитнівського району Рівненської області, відбувались урочистості з нагоди Дня працівників лісу, в яких брав участь і [PERSON] . Наказ про звільнення директора у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» з печаткою привезли працівники Рівненського обласного управління ЛМГ 17 вересня 2018 року. На підставі цього наказу вона підготувала проект наказу про передачу ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», який відмовився підписувати виконувач обов`язків директора [PERSON] . [PERSON] також з`явився на підприємство 16 жовтня 2018 року і відмовився під підпис ознайомлюватись з наказом Агентства про його звільнення та внутрішнім наказом ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», про що було складено відповідний акт. Свідок [PERSON] \~у суді\~показав,\~що працював\~головним інженером\~ДП СЛАП\~«Рокитнівський держспецлісгосп».\~Чутки про\~звільнення [PERSON] \~почали поширювались\~серед працівників\~ДП СЛАП\~«Рокитнівський держспецлісгосп»\~за рік\~до фактичного\~його звільнення.\~Перевірка діяльності\~підприємства проводилась\~у червні\~2018\~року.\~У свідка\~склалось враження,\~що перед\~комісією стояло\~завдання «прибрати»\~ [PERSON] .\~У кінці\~червня 2018\~року на\~електронну пошту\~ДП СЛАП\~«Рокитнівський держспецлісгосп»\~надійшов акт\~перевірки.\~Працівники лісгоспу\~кожен по\~своєму напрямку\~почали готувати\~заперечення,\~які були\~сформовані в\~єдиний документ.\~Заперечення на\~акт у\~Рівненське обласне\~управління ЛМГ\~завозив [PERSON] ,\~який згодом\~повідомив,\~що їх\~не прийняли.\~Через тиск,\~який чинився\~з боку\~керівництва управління,\~ [PERSON] \~звільнився з\~роботи.\~У серпні 2018 року свідок почав виконувати обов`язки директора підприємства. Наказу про звільнення [PERSON] у ДП СЛАП\~«Рокитнівський держспецлісгосп» на цей час не було. У період з 01 по 05 жовтня 2018 року, точної дати [PERSON] не пам`ятає, він бачив як [PERSON] на прохання [PERSON] підписалася замість [PERSON] у Журналі реєстрації видачі трудових книжок. Начальник Рівненського обласного управління ЛМГ [PERSON] погрожував і йому. Свідка викликав і виконувач обов`язків голови Агентства Бондар В.Н. та запитував «чи він з ними, чи з [PERSON] ». Через тиск, який на нього чинився, свідок у жовтні 2018 року також звільнився з ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». 6. Норми права, які врахував суд. Відповідно до частин першої, сьомої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Частинами першою, другою статті 2 КЗпП встановлено, що право громадян України на працю, - тобто на одержання роботи з оплатою праці не нижче встановленого державою мінімального розміру, - включаючи право на вільний вибір професії, роду занять і роботи, забезпечується державою. Держава створює умови для ефективної зайнятості населення, сприяє працевлаштуванню, підготовці і підвищенню трудової кваліфікації, а при необхідності забезпечує перепідготовку осіб, вивільнюваних у результаті переходу на ринкову економіку.\~Працівники реалізують право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою. Статтею 5-1 КЗпП держава зокрема гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Статтею 21 КЗпП визначено, що трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну платуі забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договоромі угодою сторін.\~Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачене законодавством, колективним договором або угодою сторін. Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України. Відповідно до частин першої, третьої, п`ятої статті 24 КЗпП трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі;\~5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Особі, запрошеній на роботу в порядку переведення з іншого підприємства, установи, організації за погодженням між керівниками підприємств, установ, організацій, не може бути відмовлено в укладенні трудового договору. Згідно з пунктами 1, 8 частини першої статті 36 КЗпП припинення трудового договору можливе за угодою сторін, з підстав, передбачених контрактом. Випадки звільнення працівника за ініціативою власника або уповноваженого ним органу передбачені частиною першою статті 40 КЗпП Згідно з частиною четвертою статті 40 КЗпП не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 41 КЗпП, крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадку одноразового грубого порушення трудових обов`язків керівником підприємства, установи, організації всіх форм власності (філіалу, представництва, відділення та іншого відокремленого підрозділу), його заступниками, головним бухгалтером підприємства, установи, організації всіх форм власності, його заступниками, а також службовими особами органів доходів і зборів, яким присвоєно спеціальні звання, і службовими особами центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах державного фінансового контролю та контролю за цінами. Частиною першою статті 116 КЗпП встановлено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. Відповідно до статті 117 КЗпП в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору. Згідно із статтею 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівникавід роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягненняне може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до статті 149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Частиною першою статті 233 КЗпП встановлено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Згідно з частинами першою-третьою статті 235 КЗпП у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України\~"Про\~запобігання корупції"іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробіткуза час вимушеного прогулуабо різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. У разі визнання формулювання причини звільнення неправильним або таким, що не відповідає чинному законодавству, у випадках, коли це не тягне поновлення працівника на роботі, орган, який розглядає трудовий спір, зобов`язаний змінити формулювання і вказати в рішенні причину звільнення у точній відповідності з формулюванням чинного законодавства та з посиланням на відповідну статтю (пункт) закону. Якщо неправильне формулювання причини звільнення в трудовій книжціперешкоджало працевлаштуванню працівника, орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату йому середнього заробіткуза час вимушеного прогулу в порядку і на умовах, передбачених частиною другою цієї статті. Згідно з пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 100 від 18 лютого 1995 року середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. 7. Мотиви суду щодо позовних вимог. Згідно з частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Частиною першою статті 89 ЦПК встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У суді встановлено, що позивач з 12 січня 2015 року перебував на посаді директора ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» за контрактом, термін дії якого закінчувався 25 січня 2019 року. З позивачем було припинено трудові відносини наказом заступника голови Агентства № 402-к від 13 вересня 2018 року. З змісту наказу слідує, що матеріально-правовою підставою для припинення трудових відносин з [PERSON] слугував пункт 8 частини першої статті 36 КЗпП (підстави, передбачені контрактом). Фактичними підставами були контракт від 12 січня 2015 року, лист Рівненського обласного управління лісового та мисливського господарства № юр-932 від 17 липня 2018 року, акт про відмову надати письмові пояснення щодо порушень у фінансово-господарській діяльності від 17 серпня 2018 року, лист-погодження Рокитнівської районної державної адміністрації. Пункт«б» пункту 26 контракту, про який згадується у наказі, вказує на можливість дострокового його припинення у разі одноразового грубого порушення обов`язків керівником, що потягло за собою значні негативні наслідки (понесені збитки, штрафи тощо). Актом перевірки від 27 червня 2018 року фінансово-господарської діяльності ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» зокрема констатовано наявність значних збитків у роботі підприємства через неналежне планування та організацію роботи з боку керівництва підприємства. Натомість позивач просить визнати незаконними дії Агентства «щодо безпідставного його звільнення за пунктом 1 частини першою статті 41 КЗпП», при цьому не ставлячи питання про скасування наказу № 402-к від 13 вересня 2018 року про припинення трудових відносин. Вказаний акт перевірки, як і наказ про її призначення, позивачем не оскаржені. Пояснень позивача та показань свідка [PERSON] на спростування обґрунтованості змісту акта недостатньо. Сторона позивача не клопотала перед судом про проведення судово-економічної експертизи з цього приводу тощо. Також не надано належних доказів, що ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» у встановленому порядку подало заперечення на акт перевірки. У суді встановлено, що позивач під час припинення трудових відносин з відповідачами хворів та перебував на листках непрацездатності. Звільнення у період лікарняного позивач вважає порушенням частини четвертої статті 40 КЗпП. З цього приводу суд констатує, що відповідно до пункту 8 частини першої статті 36 КЗпП підстави, передбачені контрактом, є самостійною підставою припинення трудового договору, а його розірвання з передбачених контрактом умов, не є дисциплінарним стягненням. Таким чином, положення частини третьої статті 40, статті 149 КЗпП у такому випадку застосуванню не підлягають. По суті аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09 серпня 2018 року у справі № 752/12036/16-ц. \~ \~ \~ \~Суд звертає\~увагу,\~що показання\~свідка [PERSON] \~про можливу\~підробку підпису\~ [PERSON] у Журналі реєстрації трудових книжок [PERSON] на прохання [PERSON] , не спростовують показання останньої, що позивачу було видано його трудову книжку і він її не повернув у відділ кадрів ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп». Таким чином, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» об`єктивно не міг заповнити та видати позивачу трудову книжку. На думку суду, у судовому засіданні також доведено, що [PERSON] принаймні 16 жовтня 2018 року ознайомився з наказом Агентства від 17 вересня 2018 року про припинення дії трудового договору. Вказана обставина стверджена комісійним актом ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» і не спростована у ході судового розгляду. Не заслуговують на увагу пояснення позивача щодо обставин написання та подачі у Рівненське обласне управління ЛМГ заяви про звільнення за згодою сторін від 16 жовтня 2018 року. Зазначена заява не може бути визнано судом допустимим доказом, оскільки вона не містить необхідних реквізитів вхідного документа. Крім цього, як встановлено у ході судового розгляду станом на 16 жовтня 2018 року з позивачем було припинено трудовий договір і він знав про це, а Рівненське обласне управління ЛМГ не було уповноваженим органом на прийняття рішення про звільнення [PERSON] . Аналіз наведеного у сукупності вказує на необґрунтованість позовних вимог про визнання незаконними дій Агентства щодо безпідставного звільнення [PERSON] з 17 вересня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 41 КЗпП; зобов`язання Агентства протягом трьох днів з дня набрання рішенням законної сили внести запис до трудової книжки позивача про його звільнення з посади з 16 жовтня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 36 КЗпП за згодою сторін; стягнення з Агентства, ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» заробітної плати за період з 17 вересня 2018 року по 16 жовтня 2018 року. Не підлягає до задоволення вимога позивача про стягнення з Агентства моральної шкоди, оскільки вона є похідною по відношенню до перших двох позовних вимог, у задоволенні яких судом відмовляється. Разом з тим, суд звертає увагу сторони позивача, що доведеність у встановленому законом порядку злочинності дій заступника голови Агентства Бондаря В.Н., начальника Рівненського обласного управління ЛМГ Суховича В.М., спрямованих на незаконне позбавлення права на працю [PERSON] , може стати підставою для перегляду цього рішення суду за нововиявленими обставинами. Продовжуючи аналіз обґрунтованості решти позовних вимог, суд констатує наступне. З показань свідка [PERSON] встановлено, що вона знала про припинення дії трудового контракту із [PERSON] з 14 вересня 2018 року, відповідний наказ у ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» надійшов 17 вересня 2018 року. Між тим, з бухгалтерських документів, з виписки по картковому рахунку слідує, що позивач всупереч статті 116 КЗпП отримав розрахункові кошти лише 12 листопада 2018 року. Суд не бере до уваги пояснення представника відповідачів [PERSON] щодо поганого фінансового стану ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» як поважної причини затримки у розрахунку [PERSON] . Затримка у розрахунку сталася з вини ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» і становила 56 днів. Таким чином, позивач відповідно до статті 117 КЗпП має право на компенсацію середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Середній заробіток необхідно рахувати, виходячи з інформації за останні два повні місяці роботи позивача відповідно постанови Кабінету Міністрів України № 100 від 18 лютого 1995 року. Згідно з довідкою ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» від 14 лютого 2019 року останні два місяці, що передували звільненню, середня одноденна заробітна плата [PERSON] становила 341,82 гривень. Таким чином, з ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» у користь [PERSON] необхідно стягнути 19141,92 гривні середнього заробітку за час затримки розрахунку, починаючи з першого дня затримки розрахунку, тобто з 18 вересня 2018 року, по 12 листопада 2018 року, тобто по день фактичної виплати розрахункових (341,82 гривень ? 56 днів). 8. Питання розподілу судових витрат. Згідно з частинами першою, другої статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ухвали суду від 07 грудня 2018 року позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2114,40 гривень за три позовні вимоги, а саме: визнати незаконними дії Агентства щодо безпідставного звільнення [PERSON] з 17 вересня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 41 КЗпП; зобов`язати Агентство протягом трьох днів з дня набрання рішенням законної сили внести запис до трудової книжки позивача про звільнення позивача з посади з 16 жовтня 2018 року за пунктом 1 частини першої статті 36 КЗпП за згодою сторін; стягнути з Агентства моральну шкоду в сумі 8 тисяч гривень (Т. 1 а.с. 39, 40). У задоволенні вказаних позовних вимог судом відмовлено, а тому витрати, пов`язані з оплатою судового збору, стягненню з відповідачів не підлягають, їх необхідно залишити за позивачем. Крім цього, [PERSON] сплачено 9 тисяч гривень адвокату Свистун О.В. за надання правничої допомоги (Т. 1 а.с. 123, 124, 145, 146). З огляду на предмет спору, тривалість розгляду судової справи та кількість судових засідань, суд не вважає вказану суму явно завищеною. Судом частково задоволено позовні вимоги про стягнення з ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп» у користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку. Таким чином, з врахуванням принципу пропорційності, суд стягує з відповідача ДП СЛАП «Рокитнівський держспецлісгосп», з вини якого сталось порушення права позивача, 1800 гривень витрат [PERSON] на правничу допомогу. Решта витрат на правничу допомогу необхідно залишити за позивачем. На момент ухвалення судового рішення у матеріалах справи відсутні будь-які інші відомості про понесені сторонами судові витрати. Враховуючи наведене,

Outcome: partial