Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

[PERSON] в серпні 2017 року звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди в сумі 121312 гривень та моральної шкоди в сумі 10000 гривень, вказавши, що йому на праві власності належить домоволодіння №49/2 по вул. Гуржіївській в м. Черкаси. Відповідачам [PERSON], [PERSON], [PERSON] належить домоволодіння 49/1 по цій же вулиці. 19.06.2017 року у нічний час з вини відповідачів трапилась пожежа, внаслідок якої йому було завдано збитків викликаних необхідністю ремонтно-відновлювальних робіт на суму 102652 грн., а крім того пошкодженням речей у будинку, - матрац 190х120 см 2000 грн.; матрац 190х160 см 2650 грн.; ксерокс «Canon» - 2500 грн.; телевізор «LG» - 5000 грн., а усього на суму 12150 гривень. Також при проведенні ремонтно-відновлювальних робіт ним витрачені кошти на придбання будівельних матеріалів, які не були враховані експертом при визначенні суми збитків, а саме, - придбання заліза на дах на суму 5960 грн.; кабель до телевізора на суму 550 грн., а усього на суму 6510 гривень. Через стресову ситуацію після пожежі в нього погіршився стан здоровя і він потрапив у лікарню. Вимушений був нервувати, витрачати зусилля, час та кошти на відновлення будинку, проживати в некомфортних умовах, що впливає на його моральний та психічний стан. За таких обставин вважав, що йому завдана моральна шкода, яку в грошовому виразі оцінив у 10000 грн. Просив стягнути з відповідачів на відшкодування матеріальної шкоди 121312 грн., на відшкодування моральної шкоди 10000 грн., понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1213 грн., витрати на правову допомогу 3000 грн., та 4700 грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження. 28.11.2017 року [PERSON] збільшив позовні вимоги та просив стягнути з відповідачів на свою користь на відшкодування матеріальної шкоди 129286 грн., 10000 грн. на відшкодування моральної шкоди, та судові витрати на суму 11013 грн. 11.12.2017 року [PERSON] збільшив позовні вимоги та просив стягнути з відповідачів на свою користь на відшкодування матеріальної шкоди 141436 грн., 10000 грн. на відшкодування моральної шкоди, судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2813 грн., 3000 грн. за оплату наданої юридичної допомоги та 5200 грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження. Ухвалою від 23.08.2017 провадження у справі відкрито. Ухвалою від 04.10.2017 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача допущено [PERSON], [PERSON], [PERSON]. 15.12.2017 набрала чинності нова редакція Цивільного процесуального кодексу України згідно із Законом України №2147-VIII від 03.10.2017. Відповідно до п.п. 9 п.1 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України (в ред. згідно із Законом №2147-VIII від 03.10.2017), - справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Розгляд справи продовжено за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою від 31.01.2018 у звязку зі смертю виключено з числа третіх осіб [PERSON]. Позивач [PERSON] в судових засіданнях за його участі підтримав уточнені позовні вимоги в редакції від 11.12.2017 року та просив їх задовольнити. Додатково пояснив, що будинок №49 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси є будинком «на два хазяїна». В одній частині будинку, яка має поштову адресу вул. Гуржіївська, 49/2 мешкає він з родиною, а інша частина будинку (№49/1) належить на праві власності відповідачам. Вважав, що 19.06.2017 пожежа в будинку трапилась з вини відповідачів, які не належним чином утримували та використовували електропроводку та електрообладнання, зокрема могли увімкнути в одну розетку відразу чотири електроприлади холодильник, телевізор, мікрохвильову піч та скороварку. Представник позивача підтримала доводи [PERSON] та просила задовольнити позовні вимоги в редакції від 11.12.2017. Треті особи, на стороні позивача, - [PERSON] в судовому засіданні, а [PERSON] та [PERSON] у письмових заявах, підтримали доводи позивача та обставини викладені у позові, просили позовні вимоги задовольнити. Відповідачі будучи повідомленими про розгляд справи, в судові засідання не зявились. Представники відповідача [PERSON], - [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги не визнали. Вважали, що відсутні правові підстави для задоволення вимог до [PERSON], оскільки її провини у пожежі немає. На момент пожежі сторони дійсно були співвласниками будинку №49 по вулиці Гуржіївській в м. Черкаси, однак [PERSON] в будинку не проживає вже тривалий час. Фактично в будинку №49/1 проживає [PERSON]. Вважали, що позивач не довів наявності провини відповідачів у завданні йому збитків, а всі його доводи з цього приводу є припущеннями. Позивач, не зазначає, які саме порушення були допущені відповідачами, матеріали надані позивачем також не містять даних про те, які саме правила пожежної безпеки були порушені. Акт про пожежу не містить достеменних даних (вказана ймовірна причина) про причини пожежі та не встановлює винних осіб, що є необхідною умовою при покладенні відповідальності на певну особу. [PERSON] Черкаського відділу поліції ГУНПП в Черкаській області від 05.07.2017, підтверджено тільки факт виникнення пожежі та її ймовірну причину, однак відомостей щодо встановлення осіб винних у виникненні пожежі не зазначено. В протоколі огляду місця події від 20.06.2017 року вказано лише про обєкт огляду. Звітом про причину виникнення пожежі від 20.06.2017 року вставлено тільки ймовірну причину пожежі. В судовому засіданні позивач пояснив, що частково виконав ремонтні роботи по відновленню частини будинку, однак квитанцій, чеків чи видаткових накладних з цього приводу суду не надав. Крім того [PERSON] не є одноосібним власником будинку № 49/2 по вул. Гуржіївській у м. Черкаси, однак просить стягнути всю суму завданих збитків від пожежі на свою користь. Причинний звязок\~між погіршенням\~здоровя позивача\~у липні\~2017\~та пожежею\~у червні\~2017\~року не\~доведений. Відповідач [PERSON] подав суду письмову заяву, в якій вказав, що 19.06.2017 року, коли сталась пожежа, знаходився в будинку один. Фактично в будинку проживає він сам, а батько та сестра ([PERSON] та [PERSON]) лише інколи навідують будинок. Відповідач [PERSON] подав суду письмову заяву в якій просив у задоволенні позову [PERSON] відмовити, оскільки 19.06.2017 в будинку по вул. Гуржіївська, 49 перебував його син, - [PERSON]В, який протягом тривалого часу до пожежі, проживав в даному будинку. Суд заслухавши пояснення позивача, третьої особи [PERSON], представників сторін, оголосивши заяви відповідачів та третіх осіб, допитавши експертів, дослідивши письмові докази та висновків експертів встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до Договору обміну квартири на 13/25 частин жилого будинку з відповідною частиною надвірних споруд від 22.06.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу [PERSON], за [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] за кожним зареєстровано право власності на 13/100 частини домоволодіння по вулиці Гуржіївська (до перейменування [PERSON]), 49 в м. Черкаси (т. 1 а.с. 14). Право власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на 13/25 частин домоволодіння по вулиці Гуржіївська, 49 в м. Черкаси. (по 13/100 частин домоволодіння за кожним) підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т. 1 а.с 99-103, т. 2 а.с. 72-75). Довідкою Черкаського міського відділу Управління ДСНС України у Черкаській області від 22.06.2017р. №725/01-09 (т.1 а.с. 8) підтверджено факт пожежі 20.06.2017 року в будинку за адресою м. Черкаси, вул. Гуржіївська, 49/2. Відповідно до Акту про пожежу (т. 1 а.с. 9), - 19.06.2017 року орієнтовно о 23.30 годині виникла пожежа в житловому будинку за адресою м. Черкаси. вул. Гуржіївська, 49/1 та 49/2. Пожежу було виявлено о 00.15 годині та ліквідовано в 00.50 годин 20.06.2018 року. Пожежею було знищено: покрівлю ~ 100 м2, перекриття ~ 30 м2, вікно, холодильник, газовий котел, кухонні меблі. Пожежею було пошкоджено: перекриття ~ 70 м2, домашні речі, стіни. Орієнтовно прями збитки від пожежі 750000 гривень, орієнтовні побічні збитки від пожежі 783500 гривень. Ймовірною причиною пожежі вказано коротке замикання електромережі. Згідно [PERSON] Черкаського відділу поліції ВП ГУНП в Черкаській області від 05.07.2017 року (т. 1 а.с. 10) за результатами розгляду матеріалів перевірки встановлено, що найбільш ймовірною причиною загорання будинків 49/2 та 49/1, за адресою вул. Гуржіївська в м. Черкаси є коротке замикання електромережі. Відповідно до Звіту про причини виникнення пожежі 19.06.2017 року в житловому будинку за адресою м. Черкаси, вул. Гуржіївська, 49/1 та 49/2, складеному Головним інспектором Черкаського МРВ УДСНС України у Черкаській області Семинога В.М., встановлено, що осередок пожежі знаходився в кухні житлового будинку по вул. Гуржіївська, 49/1 та найбільш ймовірною причиною пожежі стало коротке замикання електромережі (т.1 а.с. 13). Станом на 19.06.2017 року співвласниками частини будинку №49 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси, яка має поштову адресу вул. Гуржіївська, 49/1 були відповідачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON], частка кожного з яких у праві власності становила 4/25 (т.1 а.с. 99-103). Відповідно до частини 1\~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із частиною 4\~статті 319 ЦК України\~власність зобов'язує, тобто власник повинен не лише користуватися майном, вилучаючи із нього корисні властивості, але й нести відповідальність за належне використання свого майна. За змістом\~статті 322 ЦК України\~власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно до частин 1-3\~статті 22 ЦК України, - особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6 ст. 81 ЦПК). Відповідно до\~ст.\~177\~ЖК УРСР громадяни зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України (ст. 179 ЖК). Статтею 190 ЖК УРСР\~встановлено, що громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до пункту 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових території, затверджених\~наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №76\~забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). За змістом пункту 2.3.8 цих Правил порядок утримання газових та електричних внутрішньобудинкових мереж регулюється нормативно-правовими актами з питань регулювання електроенергетики та газопостачання. За приписами\~статті 26 Закону України "Про електроенергетику", -\~споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією. Згідно підпунктів 5, 13, 21 п. 10.2\~Правил користування електричною енергією, затверджених\~постановою Національної\~комісії,\~що здійснює\~державне регулювання\~у сферах\~енергетики та\~комунальних послуг,\~від 31.07.1996\~року №\~28 (які були чинними станом на 19.06.2017 року), споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; вживати проти аварійні, протипожежні заходи та заходи щодо безпечної експлуатації електроустановок; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Відповідно до пунктів 42, 48\~Правил користування електричною енергією\~для населення, затверджених\~постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 26.07.1999\~року №1357 (які\~були чинними\~станом на\~19.06.2017\~року),\~побутовий споживач\~електричної енергії\~зобов'язаний\~забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини 1\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст. 1166 ЦК). Таким чином у правовідносинах, які виникають із завдання шкоди, саме заподіювач шкоди має доводити відсутність своєї вини. У розглядуваній справі достовірно встановлено, що пожежа, внаслідок якої було пошкоджено домоволодіння №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси, виникла у суміжній частині будинку, яка станом на 19.06.2017 перебувала у спільній власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Отже саме відповідачі мали б доводити відсутність своєї провини у виникненні пожежі та завданні шкоди позивачу. В той же час жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність провини [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у виникненні пожежі в належній їм частині будинку відповідачі суду не надали. Сам по собі факт не проживання [PERSON] та [PERSON] в будинку №49 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси не є підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки власник зобовязаний утримувати своє житло в належному стані незалежно від проживання або не проживання в ньому. Оскільки на момент виникнення пожежі власниками частини житлового будинку, в якій відбулося загорання, були відповідачі [PERSON] [PERSON] та [PERSON], на яких законодавством покладено обов'язок забезпечення пожежної безпеки у належному їм житлі незалежно від того проживають вони там чи ні, то саме відповідачі мають відшкодувати завдану позивачу майнову та моральну шкоду. Відповідно до ч.1 ст. 1190 ЦК України, - особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Враховуючи, що шкоди позивачу було завдано спільною бездіяльністю відповідачів, то вони мають нести солідарну відповідальність. Визначаючи розмір завданої матеріальної та моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до [PERSON] експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 19.04.2018 року № 04-18 складеного судовим експертом [PERSON] (т.2 а.с.84-110) вартість матеріальної шкоди, завданої співвласникам житлового будинку №49/2 (з урахуванням його зносу на день виникнення пожежі) по вул. Гуржіївська у м. Черкаси, пошкодженого у результаті пожежі, що сталася 19.06.2017 року, станом на час проведення дослідження складає 87 176 гривень. Внаслідок пожежі 19.06.2017 в житловому будинку №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси виникли наступні пошкодження: повністю зруйновано покриття даху із шиферу; повністю знищене обрешетування даху; повністю знищена кроквяна система даху; пошкоджені вогнем деревяні балки перекриття, що призвело до прогину перекриття і його руйнування; пошкоджені вогнем заповнення віконних прорізів; пошкоджене опоряджувальне покриття внутрішніх стін, стелі житлового будинку, наявні сліди затікання води та сажі; пошкоджене покриття підлоги; пошкоджені електроприлади. Будучи допитаним в судовому засіданні експерт [PERSON] підтвердив свій [PERSON] №04-18 від 19.04.2018, вказавши, що застосовував при визначенні розміру матеріальних збитків актуальні ціни на будівельні матеріали, а також враховував наявну інформацію про технічний стан будинку до пожежі. Суд приймає як достовірний доказ, що може бути покладений в основу при визначенні розміру матеріальної шкоди, [PERSON] експерта від 19.04.2018 року № 04-18, оскільки даний висновок є мотивованим, науково-обґрунтованим, містить повні відповіді на поставлені питання та складений уповноваженою особою. За змістом ст. 1192 ЦК України, - розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Натомість наданий позивачем [PERSON] №11/17/буд. за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження (т.1 а.с. 182-221) містить розрахунок вартості ремонтно-відновлювальних робіт в будинку №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси в цінах липня 2017 року та без урахування зносу будинку і пошкодженого майна, а тому не приймається судом для визначення розміру завданої матеріальної шкоди. Крім того суд вважає недоведеними позовні вимоги про відшкодування вартості матрацу 190х120 см 2000 грн.; матрацу 190х160 см 2650 грн.; ксерокса «Canon» - 2500 грн.; телевізора «LG» - 5000 грн., витрат на придбання заліза на дах на суму 5960 грн. та кабелю до телевізора на суму 550 грн., оскільки в цій частині позовні вимоги не підтверджені належними доказами. Відповідно до ч.2 ст. 23 ЦК України, - моральна шкода може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. З урахуванням визначеного експертами переліку пошкодженого майна в будинку №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси, суд вважає, що [PERSON] разом із родиною внаслідок пожежі у житлі, яке було їх постійним місцем проживання, опинився у складній життєвій ситуації, що спричинило душевні страждання позивача, вимушену необхідність змінити усталений спосіб життя, застосовувати додаткові зусилля для організації свого життя. Вказані обставини свідчать про завдання моральної шкоди позивачу. В той же час [PERSON] не доведено причинний звязок між перебуванням на лікуванні у липні 2017 року з приводу захворювань судин ніг (ендоартеріїт) та пожежею 19.06.2017 року. Виходячи із обставин справи, тривалості правопорушення, глибини душевних страждань позивача, враховуючи вимоги розумності і справедливості, суд вважає, що заявлений [PERSON] до відшкодування розмір моральної шкоди в сумі 10\~000 гривень не є завищеним чи надмірним, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі. Вирішуючи питання про можливість присудження відшкодування повного розміру матеріальної шкоди на користь [PERSON] суд враховує, що інші співвласники домоволодіння №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси ([PERSON], [PERSON], [PERSON]І.) є членами сімї позивача, а саме його дружиною та дітьми. Суд забезпечив всім співвласникам домоволодіння №49/2 по вул. Гуржіївська у м. Черкаси можливість брати участь у розглядуваній справі. [PERSON], [PERSON], [PERSON] виявили бажання брати участь у справі як треті особи, що не заявляють самостійних вимог. При цьому чітко висловили свою позицію з приводу позовних вимог [PERSON], підтримавши ці вимоги в повному обсязі та не заперечуючи, щоб відшкодування майнової шкоди було стягнуто на користь позивача, який фактично діє в інтересах родини. Задоволення вимог [PERSON] пропорційно до його частки у спільному майні, як це пропонували представники відповідача, призведе не до остаточного вирішення спору, а до ініціювання нових судових процесів іншими співвласниками житла, що, на думку суду, буде суперечити інтересам обох сторін. В той же час Європейський суд з прав людини у своїх Рішеннях неодноразово констатував, що ціль Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі - провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть\~остаточно\~вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II). Отже з метою остаточного вирішення цивільного спору, суд вважає за можливе присудити відшкодування в повному обсязі доведеної належними доказами майнової шкоди завданої пожежею 19.06.2017 року на користь [PERSON]. За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та із [PERSON], [PERSON] та [PERSON] необхідно солідарно стягнути на користь [PERSON] на відшкодування завданої внаслідок пожежі 19 червня 2017 року матеріальної шкоди 87176 гривень та на відшкодування моральної шкоди 10\~000 гривень, а усього 97176 гривень. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір, - 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судом задоволено позовні вимоги на суму 97176 гривень (87176 грн. + 10000 грн.). Отже один відсоток від суми задоволених вимог становить 971,76 гривень, а тому із [PERSON], [PERSON] та [PERSON] необхідно стягнути на користь [PERSON] судовий збір в сумі 323,92 гривні з кожного (із розрахунку 971,76 грн. / 3). Відповідно до\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України,\~-\~інші судові\~витрати,\~повязані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову - на відповідача [PERSON] на підтвердження витрат на правову допомогу надано договір про надання правової допомоги від 02.08.2017 року (т. 1 а.с. 97). Відповідно до ч.3 ст. 137 ЦПК України, - для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В той же час [PERSON] не подано детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, а тому заявлені позивачем до відшкодування витрати на правову допомогу не можуть бути покладені судом на відповідачів. Щодо витрат сторін на залучення експертів для проведення будівельно-технічних досліджень, то оскільки такі витрати були понесені обома сторонами, а крім того при складенні [PERSON] №04-18 експерт [PERSON] використовував відомості щодо переліку та обсягу пошкодженого майна викладені експертом [PERSON] у [PERSON] №11/17/буд, суд приходить до висновку, що ці витрати мають бути залишені за кожною із сторін і відшкодуванню одна одній не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: partial