Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-27 00:00:00

15 січня 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої злочином, посилаючись на те, що [PERSON] 07 вересня 2018 року близько 15 год. 00 хв., знаходячись всередині приміщення кафе-бару «Проспект», що по пр. Грушевського, 64А, в м.Кам`янець-Подільському, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, умисно відкрито викрав із прилавку належний [PERSON] мобільний телефон марки «Хіаомі» моделі «Redmi 5 Plus» ІМЕІ 1: [NUMBER] , ІМЕІ 2: [NUMBER] вартістю 4845 грн. з сім-карткою оператора стільникового зв`язку «Київстар» [NUMBER] вартістю 30 грн., яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим завдав останньому майнову шкоду в розмірі 4875 гр. Викрадений телефон позивачу повернуто не було.Крім цього протиправними діями відповідача [PERSON] було завдано і моральну шкоду, розмір якої позивач визначив в сумі 4000 грн. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 16 квітня 2019 року визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.162, ч.2, ч.3 ст.185, ч.2 ст.186 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років. Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив суд позов задоволити, у випадку неявки відповідача не заперечив, щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку. Суд, із письмової згоди представника позивача ухвалив здійснити заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів відповідно до положень ст.ст.280,281 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні у справі докази вважає, що позов слід задовольнити з огляду на наступне. Як встановлено в судовому засіданні [PERSON] 07 вересня 2018 року близько 15 год. 00 хв., знаходячись всередині приміщення кафе-бару «Проспект», що по пр. Грушевського, 64А, в м.Кам`янець-Подільському, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, умисно відкрито викрав із прилавку належний [PERSON] мобільний телефон марки «Хіаомі» моделі «Redmi 5 Plus» ІМЕІ 1: [NUMBER] , ІМЕІ 2: [NUMBER] вартістю 4845 грн. з сім-карткою оператора стільникового зв`язку «Київстар» [NUMBER] вартістю 30 грн., яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим завдав останньому майнову шкоду в розмірі 4875 гр. Викрадений телефон позивачу повернуто не було.Крім цього протиправними діями відповідача [PERSON] було завдано і моральну шкоду, розмір якої позивач визначив в сумі 4000 грн., оскільки в нього було викрадено мобільний телефон, а на придбання іншого у нього коштів не було через що він терпів дискомфорт, не міг спілкуватись з рідними та знайомими, що призвело до моральних страждань. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 16 квітня 2019 року визнати [PERSON] винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.162, ч.2, ч.3 ст.185, ч.2 ст.186 КК України та призначити йому покарання: за ч.1 ст.162 КК України у виді обмеження волі на строк два роки; - за ч.2 ст.185 КК України у виді позбавлення волі на строк два роки;- за ч.3 ст.185 КК України у виді позбавлення волі на строк чотири роки; - за ч.2 ст.186 КК України у виді позбавлення волі на строк чотири роки шість місяців. На підставі ч.1 ст.70, ч.1 ст.72 КК України за сукупністю злочинів шляхом часткового складання призначених покарань остаточно призначити [PERSON] покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років. Відповідно до ч.1 ст.1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. В силу ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно 18 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 31.03.1989 року «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна при розгляді в порядку цивільного судочинства позову, що випливає з кримінальної справи, суд згідно з роз`ясненням, даним у п.3 постанови N 11 Пленуму Верховного Суду України від 29 грудня 1976 року "Про судове рішення", визначає суми, що підлягають стягненню на відшкодування шкоди, з урахуванням доказів, як наявних у кримінальній справі, так і додатково представлених сторонами і зібраних з ініціативи суду. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Враховуючи, що вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 16 квітня 2019 року встановлено факт заподіяння шкоди [PERSON] на суму 4 875 грн., суд, вважає, що вимоги позивача в частині стягнення майнової шкоди є обґрунтованими та такими, що підлягаю до задоволення. Що стосується відшкодування моральної шкоди, то суд враховує наступне. Статтею 23 ЦК України визначено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 31.03.1995, № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. Відповідальність заподіювача шкоди без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством. Згідно п.9 цієї Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Суд, визначаючи розмір моральної шкоди, оцінює глибину, тривалість душевних страждань, кількість часу та зусиль витрачених для вчинення дій необхідних для відновлення порушеного права, тяжкість вимушеність змін життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, протиправність дій відповідача, наслідки, які настали у зв`язку із незаконним задоволенням мобільного телефону та його подальшою реалізацією, які перебувають у причинно-наслідковому зв`язку із діями [PERSON] , а тому, враховуючи вимоги розумності, справедливості, виваженості суд приходить до висновку, що [PERSON] завдано моральної шкоди, яку слід визначити у розмірі 2 500 грн. Судові витрати по справі становлять 840 грн 80 коп., однак, враховуючи, що позов задоволено частково на суму 7 357 грн, що становить 82,90% від ціни позову 8875 грн, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судові витрати в сумі 697 грн 02 коп.

Outcome: partial