Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

Хмельницька міська рада звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 155647 гривень 44 копійок. На обґрунтування вимог в позовній заяві зазначено, що [PERSON] до 11.07.2019 року був власником тваринницького приміщення воловні [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 25.07.2019 р. З моменту оформлення права власності на зазначене нерухоме майно [PERSON] користувався земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, не сплачував за таке користування кошти. Рішенням п`ятнадцятої сесії міської ради № 57 від 31.05.2017 р. [PERSON] було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення в оренду земельної ділянки площею 3961 кв.м. по [ADDRESS] для обслуговування тваринницького приміщення. Проект землеустрою [PERSON]. на затвердження міській раді не подавався. Управлінням земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин на адресу Головного управління ДФС у Хмельницькій області стосовно [PERSON] було направлено запит з метою здійснення контролю за використання земельних ділянок з порушенням земельного законодавства щодо інформації по сплаті орендної плати /земельного податку на земельну ділянку по [ADDRESS] в період 2017-2019 роки. На вищевказаний запит Головним управлінням ДФС у Хмельницькій області листом від 13.03.2019 р. було повідомлено, що [PERSON] за період з 2017 по 2019 роки жодних коштів не декларував та не сплачував. З метою з`ясування стану земельної ділянки по [ADDRESS] , встановлення наявності будівель чи іншого майна на ній та підстав користування земельною ділянкою представниками управління земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради було здійснено обстеження зазначеної земельної ділянки, про що 21.02.2019 був складений акт обстеження земельної ділянки. Встановлено, що земельна ділянка огороджена бетонним парканом, на ділянці знаходиться приміщення. На сьогоднішній день дана земельна ділянка по [ADDRESS] площею 3961 кв. м. є сформованою та їй присвоєно кадастровий номер, розмір безпідставно збережених коштів, який відповідає орендній платі за користування земельною ділянкою, було нараховано саме на земельну ділянку площею 3961 кв.м. На підставі вищевказаних відомостей управлінням земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради було нараховано розмір орендної плати в період з 01.05.2017 року до 01.07.2019 року, який мав би сплати [PERSON] у випадку виконання чинного законодавства України - укладення договору оренди землі. За положеннями п. 289.1 ст. 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Рішенням другої сесії Хмельницької міської ради №20 від 15.12.2010 року було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Хмельницького. З моменту оформлення права власності на нерухоме майно [PERSON] права на землю не оформив, користувався земельною ділянкою по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів до моменту відчуження тваринницького приміщення воловні № 3, тобто до 11.07.2019 року, плату за користування даною земельною ділянкою не вносив. Внаслідок цього територіальна громада міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради була позбавлена можливості отримати дохід у розмірі 155 647,44 грн. від надання земельної ділянки в оренду в період з 01.05.2017 до 01.07.2019. [PERSON] не є власником та постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому єдина можлива форма здійснення плати за землю для нього, як землекористувача, є орендна плата. Відповідач, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору, фактично збільшив свої доходи у розмірі 155647,44 грн. Розмір доходу відповідача у період з 01.05.2017 по 01.07.2019 було розраховано Хмельницькою міською радою як розмір плати за земельну ділянку комунальної власності у формі орендної плати. Представник позивача у судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав необґрунтованості, просив відмовити у задоволенні позову. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 13.09.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено її до підготовчого засідання. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 15.11.2019 р. закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду. 17.01.2020 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Вказує, що згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-0003443792019 від 16.07.2019 р. земельна ділянка з кадастровим номером 6810100000:04:005:0107 площею 0,3961 га була зареєстрована 13.10.2017 р. Відповідно до ч. 4,9 ст.79-1 ЗК України земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. У постановах від 12.06.2019 у справі № 922/902/18 та від 29.05.2019 у справі № 922/955/18 Верховний Суд зазначив, що при вирішенні спорів цієї категорії, слід перевірити, з урахуванням наданих позивачем доказів, чи є земельна ділянка, за користування якою позивач просить стягнути збережені кошти (в розмірі орендної плати), сформованим об`єктом цивільних прав. Якщо відповідна земельна ділянка не сформована як об`єкт цивільних прав, це виключає можливість обчислення розміру безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за землю. Окрім того, для визначення розміру безпідставно утримуваних коштів обов`язкова наявність Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, виданого Держгеокадастром. Відтак, зазначена в акті обстеження інформація щодо визначення меж, площі та конфігурації земельної ділянки та складений на підставі акту розрахунок, в якому враховано розмір нормативно - грошової оцінки виходячи з вартості 1 кв. м землі в населеному пункті, суперечить Закону України «Про оцінку земель» та ст. 79-1 ЗКУ. З урахуванням вищезазначених норм права вимоги позивача за період з 01.05.2017р. по 13.10.2017р. є безпідставними. Окрім того, в силу незалежних від [PERSON] обставин (пожежа в 2010 році) вказаний об`єкт нерухомого майна зазнав значних пошкоджень та був знищений. Вказаний факт підтверджується довідкою Хмельницького міського управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області від 30.03.2017р. за № 466 та актом обстеження від 05.05.2017р., що складений Хмельницьким БТІ виконавчого комітету Хмельницької міської ради. Внаслідок знищення об`єкта нерухомості [PERSON] фактично не користувався ним (тваринницьке приміщенням воловні № 3, площею 1539,3 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ) та відповідно не був фактичним користувачем земельної ділянки кадастровий номер 6810100000:04:005:0107 площею 0.3961 га. Внаслідок знищення об`єкта нерухомого майна [PERSON] не міг скасувати запис про державну реєстрацію прав на нерухомість, оскільки об`єкт нерухомого майна згідно договору іпотеки № 15663, посвідчений 22.08.2008 приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А., за реєстр. № 9071 було передано в іпотеку комерційному банку з метою забезпечення виконання зобов`язання за договором про надання споживчого кредиту № 11386579000 від 22.08.2008р. Кредитні зобов`язання [PERSON] виконано не було, відповідно іпотека не була припиненою. 29.01.2020 р. представник позивача надав заперечення на відзив, вказавши, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 30.01.2018 року у справі № 686/18993/17 було задоволено позов Хмельницької міської ради щодо стягнення з [PERSON] 180 208,08 грн. збитків, завданих використанням земельної ділянки площею 3961 кв.м по [ADDRESS] без правовстаиовлюючих документів. Вказана сума була розрахована за період з 01.05.2014 по 01.05.2017 року. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 19.06.2019 по вищевказаній справі правовідносини було перекваліфіковано судом як недоотриманні в дохід держави кошти та стягнуто з [PERSON] 180 208,08 грн. Вказаною постановою було встановлено площу земельної ділянки, яка використовувалась [PERSON] для обслуговування належного йому майна, яка становить 3961 кв.м. Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. N 15 Держгеокадастр видає витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки. Відповідно до п. 1 розділу 3 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25 листопада 2016 року N 489, за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Відповідно до ст. 20 ЗУ «Про оцінку землі», дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, який і є підставою для розрахунку розміру орендної плати. Таким чином, витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.03.2019 № 242/0/206-19 та від 14.08.2019 № 18-22-0.33-1805/116-19 на підставі яких було зроблено розрахунок безпідставно збережених відповідачем коштів у розмірі орендної плати, відповідають нормам законодавства і твердження відповідача про їх невідповідність є безпідставною та необґрунтованою. Згідно із ч. 5 ст. 12 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом. Відповідно до ч. 1 ст. 12 вищевказаного Закону, розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються в разі знищення об`єкта нерухомого майна. Щодо твердження [PERSON] про знищення об`єкта нерухомого майна, то в разі знищення об`єкта нерухомого майна розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна тваринницьке приміщення воловні № 3 площею 1539,5 кв.м розділ актуальний. Вказаний об`єкт було відчужено [PERSON] , 11.07.2019 року на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя [PERSON] , в свою чергу [PERSON] відчужила вказаний об`єкт на підставі договору купівлі-продажу 25.10.2019 року громадянину [PERSON] . Таким чином, відомості про реєстрацію об`єкту нерухомого майна занесені до Державного реєстру прав речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна є актуальними Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] до 11.07.2019 р. був власником тваринницького приміщення воловні [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 25.07.2019 р. З моменту оформлення права власності на зазначене нерухоме майно [PERSON] користувався земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, не сплачував за таке користування кошти. Рішенням Хмельницької міської ради від 31.05.2017 року № 57 [PERSON] було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 3961 кв. м по [ADDRESS] в оренду. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 19.06.2019 р. по справі за позовом Хмельницької міської ради до [PERSON] про стягнення коштів було встановлено площу земельної ділянки, яка використовувалась [PERSON] для обслуговування належного йому майна та становить 3961 кв.м. Згідно даних Головного управлінням ДФС у Хмельницькій області [PERSON] за період з 2017 по 2019 роки не сплачує орендну пату/земельний податок, що підтверджується листом від 13.03.2019 р. Відповідно до акту обстеження земельної ділянки від 21.02.2019 року, складеного головним спеціалістом відділу оренди та продажу землі управління земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобувавання та земельних ресурсів встановлено, що земельна ділянка, що по [ADDRESS] огороджена бетонним парканом, на території приміщення. Згідно розрахунку розміру орендної плати за користування [PERSON] земельною ділянкою по [ADDRESS] за період з 01.05.2017 року по 01.07.2019 року загальна сума неодержаного доходу від орендної плати становить 155647,44 грн. Підставою розрахунку слугували Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 242/0/206-19 від 04.03.2019 р. та № 18-22-0.33-1805/116-19 від 14.08.2019 р. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Статтею 80 ЗК України визначено, що суб`єктами права власності на землі комунальної власності, є - територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування. Згідно ч.2 ст.152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. За змістом глави 15 ЗК України, право користування земельною ділянкою комунальної власності реалізується через право постійного користування або право оренди. Частина перша статті 93 ЗК України встановлює, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт «в» частини першої статті 96 ЗК України). Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав (стаття 125 ЗК України). За змістом вказаних приписів виникнення права власності на жилий будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені і яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте, відповідно до приписів частини другої статті 120 ЗК України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно. До моменту оформлення власником об`єктів нерухомості права оренди земельних ділянок, на яких ці об`єкти розташовані, відносини з фактичного користування земельними ділянками без укладених договорів їх оренди та недоотримання їхнім власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Відповідно до ст. 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відповідно до ст. 1214 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. А тому, фактичний користувач земельних ділянок, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельних ділянок на підставі частини першої статті 1212 ЦК України (аналогічні висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц та від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17). Згідно п. 289.1 ст. 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до довідки головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій обл. №466 від 30.03.2017 р., 21.03.2010 р. виникла пожежа господарчої будівлі за адресою: [ADDRESS] . Актом обстеження, виконаним Хмельницьким БТІ 05.05.2017 р. встановлено, що будівля зазнала руйнувань, які відносяться до сильного ступеня; відновлення можливе після капітального ремонту. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються в разі знищення об`єкта нерухомого майна. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна тваринницьке приміщення воловні № 3 площею 1539,5 кв.м розділ актуальний. Згідно висновку експерта Київського НДІ судових експертиз за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 4673/17-21 від 27.02.2018 р. встановлено фізичний знос тваринницького приміщення воловні [ADDRESS] на рівні 64 %, що відповідає технічному стану «ветхій», тобто стан деяких несучих конструктивних елементів аварійний,а не несучих - дуже ветхий, внаслідок чого виконання елементами будівлі своїх функцій значно обмежене. За несучою здатністю та експлуатаційними характеристиками конструктивних елементів технічний стан даної будівлі відноситься до ІІІ стану, тобто не придатний до нормальної експлуатації і до завершення заходів із відновлення експлуатаційної придатності об`єкт має використовуватися з обмеженням режиму експлуатації. Аналіз вищевказаних документів дозволяє дійти висновку, що твердження відповідача про знищення об`єкта нерухомого майна, незважаючи на значене руйнування тваринницького приміщення воловні [ADDRESS] , не відповідає дійсності. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що слід стягнути з [PERSON] на користь Хмельницької міської ради безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати за використання земельної ділянки по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів. Відповідно до ст. 141 ЦПК України слід стягнути сплачений судовий збір у сумі 2335 на користь Хмельницької міської ради.

Outcome: approved