Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до КП «Градпроект» про стягнення грошових коштів. 15.10.2019 року позивачем подано уточнену позовну заяву до КП «Градпроект» про стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди В уточненій позовній заяві позивач просить: 1. Стягнути з КП «Градпроект» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 1\~717,26 грн.; 2. Стягнути з КП «Градпроект» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 50\~000 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди; 3. Стягнути з КП «Градпроект» на користь [PERSON] судові витрати, пов`язані із сплатою судового збору. В обґрунтування позову позивач вказує наступне. 29.05.2017 року [PERSON] звернувся до КП «Градпроект» з метою оформлення будівельного паспорту . Спеціалістом КП «Градпроект» було видано квитанції для здійснення вказаної послуги, та позивачем було сплачено 1\~717, 26 грн. (1090,85 грн. та 624,41 грн.). Після здійснення оплати позивач очікував результати оплаченого замовлення. На прохання позивача, співробітник КП «Градпроект» надав матеріали майбутнього будівельного паспорту для ознайомлення, однак вони не відповідали ДБН та його побажанням щодо їх складання, про що було заявлені відповідні зауваження. 10.08.2017 року [PERSON] звернувся до КП «Градпроект» з метою отримання замовлених послуг та з проханням відкоригувати матеріали, однак замовлені документи які б відповідали чинному законодавству України та його побажанням надані не були, оскільки начебто послуги він вже отримав. 11.08.2017 року [PERSON] звернувся до КП «Градпроект» з вимогою повернути сплачені грошові кошти, однак йому було відмовлено у поверненні грошей та повідомлено про те, що замовлені послуги були виконані у повному обсязі. Не погоджуючись з даними обставинами, позивач також звернувся до Департаменту архітектури та містобудування. Листом від 20.09.2017 року №3-1262 Департамент архітектури та містобудування повідомив позивача, що ним були отримані вихідні матеріали для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом: [ADDRESS] на підставі договору на виконання робіт №4/99-17 від 29.05.2017 року та актів здачі-прийняття робіт від 30.05.2017 року №4/99 та від 30.05.2017 року №4/100. У зв`язку з неналежним виконання робіт КП «Градпроект» [PERSON] був вимушений замовити необхідні послуги зі складання будівельного паспорту який би відповідав нормам чинного законодавства України в іншій спеціалізований організації. Крім того, рішенням Запорізького окружного суду у справі №808/90/18 за позовом [PERSON] до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради було встановлено, що послуги надані КП «Градпроект» не відповідають ДБН. Під час розгляду справи було досліджено висновок експерта №2391 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, в якому зазначено, що проведеним дослідженням наданих будівельних паспортів на будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку по [ADDRESS] , встановлено, що будівельний паспорт який знаходиться на аркушах 48-61 матеріалів адміністративної справи не відповідає вимогам ДБН 36-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а при дослідженні будівельного паспорту на будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку по [ADDRESS] , який знаходиться на аркушах 20-31 матеріалів адміністративної справи, невідповідностей до вимог ДБН не виявлено. Зазначене рішення суду від 06.08.2018 року залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.01.2018 року. 12.03.2019 року позивач в знову звернувся до КП «Градпроект» з претензією про повернення грошових коштів за неналежну підготовку вихідних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки та відшкодування моральної шкоди. 25.03.2019 року позивач отримав відповідь від КП «Градпроект, про те що грошові кошти витрачені на заробітну плату працівникам та матеріальні ресурси, а факт отримання послуг підтверджується підписом позивача в книзі отриманих замовлень, отже правові підстави повернення грошових коштів відсутні. Посилаючись на вимоги статей 525,526,611 ЦК України, позивач вважає, що дії КП «Градпроект» щодо неповернення грошових коштів у розмірі 1717,26 грн. сплачених ним за неналежно виконані роботи є незаконними, та такими, що порушують його права та законні інтереси. Крім того, внаслідок неправомірних дій відповідача, позивач був змушений витрачати значний час на відновлення свої прав та законних інтересів, зокрема час на виготовлення нового будівельного паспорту, сплати додаткових грошових коштів за його виготовлення, ведення переговорів з відповідачем щодо повернення грошових коштів за неналежне виконання зобов`язання, звернення до адвоката за наданням правової допомоги, а також час та грошові кошти на підготовку позовної заяви із доданими до неї документами до суду. Також зазнав приниження честі та гідності внаслідок отримання копій документів, які були складені відповідачем (договір та акти виконаних робіт) без його присутності шляхом підробки його підпису, а також внаслідок отримання неодноразово від відповідача безпідставних листів із зазначенням, що грошові кошти вже витрачені, а тому не можуть бути повернуті. Такі дії не лише призводять до вимушених життєвих змін, але й підривають авторитет довіри громадян до органів місцевого самоврядування, які відповідно до ст.19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Посилаючись на вищевикладене, а також ст.ст.23, 1167,1168 ЦК України, позивач вважає, що йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює у розмірі 50\~000 грн. Представник відповідача КП «Градпроект» подав відзив на уточнену позовні заяву, у якому зазначає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. 29.05.2017 року між позивачем та відповідачем укладено договір №4/99-17 на виконання робіт з підготовки вихідних даних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом: [ADDRESS] . Вартість робіт за вказаним договором склала 1717,26 грн., та сплачена позивачем 30.05.2017 року. Позивач отримав вказані в Договорі вихідні дані, про що свідчать акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) №№4/99,4/100 від 30.05.2017 року, підписані позивачем буз зауважень та заперечень. Таким чином відповідач вважає, що ним виконані зобов`язання по Договору в повному обсязі. В судове засідання позивач не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Суду надав заяву про розгляд справи за його відсутністю. Позов підтримує та наполягає на його задоволенні. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, що підтверджується розпискою про одержання судової повістки. Причину не явки суду не повідомив. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, а також розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно ст. 26 вказаного Закону забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у встановлених випадках її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Статтею 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за № 902/19640, затверджений Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Відповідно до пунктів 2.1, 2.3 вказаного Порядку, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів обєктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Згідно з пунктами 2.4, 2.5 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів та невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання. Відповідно п.3.2 статуту КП «Градпроект» предметом діяльності підприємства є, зокрема, підготовка початкових даних для проектування об`єктів будівництва. Судом встановлено, і сторонами по справі не заперечується, що 29.05.2017 року [PERSON] звернувся до КП «Градпроект» з метою оформлення будівельного паспорту та за підготовку вихідних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом [ADDRESS] , позивачем було сплачено 1\~717, 26 грн.. Відповідно до пояснень [PERSON] , 10.08.2017 року звернувся до КП «Градпроект» з метою отримання замовлених послуг та з проханням відкоригувати матеріали, однак замовлені документи які б відповідали чинному законодавству України та його побажанням надані не були, оскільки начебто послуги він вже отримав. 11.08.2017 року [PERSON] звернувся до КП «Градпроект» з заявою, яка зареєстрована за вх.№65 повернути сплачені грошові кошти, однак йому було відмовлено у поверненні грошей та повідомлено про те, що замовлені послуги були виконані у повному обсязі. У заяві позивач також зазначає, що договір на виконання послуг з ним не укладався і акти виконаних робіт ним не підписувались. Ухвалою суду від 09.12.2019 року задоволено клопотання представника позивача та витребувано у КП «Градпроект» оригінали договору №4/99-17 на виконання робіт з підготовки вихідних даних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом: [ADDRESS] . та акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) №№4/99,4/100 від 30.05.2017 року. Листом №22 від 12.02.2020 року за підписом директора КП «Градпроект» повідомлено суд про відсутність витребуваних оригіналів договору №4/99-17 на виконання робіт з підготовки вихідних даних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом: [ADDRESS] . та акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) №№4/99,4/100 від 30.05.2017 року. Таким чином, відповідачем не спростовані доводи позивача щодо укладення договору та підписання останнім актів здачі-прийняття робіт. Надані позивачем заява про повернення грошових коштів за не отримані послуги від 11.08.2017 року, лист за підписом в.о. директора департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради №3-1262 від 20.09.2017 року, в якому окрім іншого зазначено, що згідно з інформації електронного документообігу Департаменту від 08.06.2017 року №З-0861 зареєстровано заяву [PERSON] на видачу будівельного паспорту і листом від 15.06.2017 року заявнику було відмовлено у видачі будівельного паспорта та повернуто доданий до заяви пакет документів, запропоновано звернутись після усунення зауважень, з відкоригованими матеріалами, рішення Запорізького окружного суду у справі №808/90/18 від 06.08.2018 за позовом [PERSON] до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради яким встановлено, що послуги надані КП «Градпроект» не відповідають ДБН, свідчать про обґрунтованість та доведеність позовних вимог в частині стягнення з КП «Градпроект» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 1\~717,26 грн., у зв`язку з неналежним виконанням підготовки вихідних матеріалів підготовку вихідних матеріалів для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресом [ADDRESS] . Статтею 642 ЦК України передбачено, що якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Враховуючи вищевикладене, у відповідності до ст. ст. 525,526,611 ЦК України підлягають стягненню з КП «Градпроект» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 1\~717,26 грн., також у відповідності до ст.141 ЦПК України, судовий збір в розмірі 768,40 грн.. В частині позовних вимог про стягнення з КП «Градпроект» на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 50\~000 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди, слід відмовити, з наступних підстав. За положеннями\~ст.1167ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, що її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. При цьому, моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Відповідно до п. 3,5,9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. в п. 5 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Отже, під поняттям "моральна шкода" охоплюється негативні наслідки немайнового характеру, які заподіяні фізичній особі внаслідок завданих їй фізичних, психічних та моральних страждань, що пов`язані із порушенням її прав чи охоронюваних законом інтересів. Суд вважає, що належних та допустимих доказів, як б свідчили про заподіяння позивачу відповідачем моральної шкоди, останнім не надано, в зв`язку з чим, в цій частини позовних вимог слід відмовити.

Outcome: partial