Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-14 00:00:00

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК). Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійсню є державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (які набрали чинності з 11 червня 2018 року). Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами (ч .3 ст. 714 ЦК України). Відповідно до п.п.1.1.1. п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до п.1.1.2 п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. В судовому засіданні встановлено, що згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно квартира за адресою: [ADDRESS] належить на підставі приватної власності [PERSON] (а.с. 100). Згідно довідки № 39874 про реєстрацію місця проживання особи [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19). Згідно акту про порушення № 226841 від 13.06.2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: [ADDRESS] було виявлено та актом зафіксовано у відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил наступне порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявите яке представники ОСР при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення «Ф» (фазного) та «О» (нульового) дроту навантаження, який йде на розетку. При відключених автоматичних вимикачах після приладу обліку електроенергії, та включенні праски у цю розетку імпульси на лічильнику відсутні, праска гріє, напруга в розетці присутня. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Відповідно до опису схеми порушення, самовільне підключення знаходиться у розриві ввідного дооблікового проводу в стіні. Порушення продемонстроване споживачу. (а.с. 10, 11 зворотна сторінка, 12) Відповідно до заяви [PERSON] від 19.06.2019 року відповідач за первісним позовом просила розглянути акт порушення ПРРЕЕ № 226841 від 13.06.2019 року на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПРРЕЕ 19.06.2019 року (а.с. 14) Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» № 671 від 19.06.2019 року по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ для населення [PERSON] було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 58 138, 40 грн. (а.с. 14 зворотна сторінка) Згідно змісту протоколу № 671 від 19.06.2019 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 58 138,40 грн. Згідно змісту акту про порушення № 226841 від 13.06.2019 року, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. При цьому, хоча акт про порушення № 226841 від 13.06.2019 року відносно споживача [PERSON] було підписано споживачем [PERSON] без будь-яких зауважень, більш того у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «з порушенням згодна» та підпис [PERSON] , проте акт про порушення не містить відомостей, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було їх демонтувати. Позивачем за первісним позовом надано суду розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та розрахунок збитків за актом № 226841 від 13.06.2019 року (а.с. 16) У судовому засіданні за клопотанням представника позивача за первісним позовом було допитано свідків. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він працює майстром виробничої ділянки АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». За адресою [PERSON] проводилася технічна перевірка. При перевірці було виявлено самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявите яке представники ОСР при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Було складено акт, [PERSON] підписала акт. При виявленні самовільного підключення саму точку підключення не було виявлено, оскільки вона була в стені, стіну вони не демонтували, оскільки споживач не погоджувався з демонтуванням стіни та у них не має дозволу на демонтування стіни. Зразок самовільного підключення не вилучався. Які перетини було видно, ті і були виміряні. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює електромонтером АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». За місцем проживання [PERSON] проводили технічну перевірку та в ході перевірки виявили, що праска нагрівається, але не враховується лічильником. У стіні виявили підключення проводів, споживачу все продемонстрували, що праска працює, а лічильник не обертається. [PERSON] акт підписала. Точка підключення не була виявлена, оскільки необхідно демонтувати стіну. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що вона працює електромонтером Краматорського РЕМ. За місцем проживання [PERSON] проводили технічну перевірку та в ході перевірки виявили самовільне підключенняелектроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявите яке представники ОСР при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення було в стіні, вони його не виявили. Проводку всю обстежити було неможливо, оскільки проводка була в стені. Заміри проводили лише проводів, які було видно. Заміри проводив майстер [PERSON] . Вона складала лише акт. Як встановлено п. 8.2.4 глави 8.2 розділу VII ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Згідно преамбули та п.п.30), п.п.56) ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище. У цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Тобто цим Законом визначено, що електропостачальник та оператор системи розподілу це два окремих суб`єкта у сфері функціонування ринку електричної енергії. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», тобто з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», як юридична особа, що відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності, є оператором системи розподілу електричної енергії. Згідно п. 13 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, також має права та обов`язки енергопостачальника. Згідно п. 4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, яка діяла на той час, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Порядок складення актів про порушення визначений Розділом 4 Методики. Згідно п. 4.1. Розділу 4 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акту про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Згідно п. 4.2. Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Згідно п. 4.5. Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень. Працівники енергопостачальника перед складанням акту про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акту, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акту про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно ч. 1 ст. 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії. Згідно п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Методикою розраховується сума електричної енергії, яка спожита та не врахована приладом обліку. Іншого способу визначення об`єму (суми) електричної енергії при виявленні порушень Правил нормами діючого законодавства не передбачено. Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН). Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним. Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року. Правила користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року. Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року. Таким чином, як на час складання акту про порушення від 13.06.2019 року, так і на час розгляду Комісією Краматорського РЕМ 19.06.2019 року, Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність, а набрав чинності інший нормативний документ - Правила роздрібного ринку електричної енергії. Згідно змісту акту про порушення від 13.06.2019 року, споживачем [PERSON] були порушені Правила роздрібного ринку електричної енергії. Крім того, в судовому засіданні встановлено, що нарахування споживачу [PERSON] вартості недорахованої електричної енергії за актом про порушення було здійснено на підставі Методики. Але норми Методики не містять норм та умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії. Так, у пункті 1.1 Методики визначено, що ця методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Правила користування електричною енергією втратили чинність 11 червня 2018 року, а Правила користування електричною енергією для населення - 26 червня 2018 року. 19 квітня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими правилами. Таким чином, як на час складання акта про порушення від 13 червня 2019 року, так і на час розгляду комісією Краматорського РЕМ 19 червня 2019 року ПКЕЕН втратили чинність та набрали чинність ПРРЕЕ, факт порушення яких зі сторони позивача й був зафіксований представниками позивача за первісним позовом. Разом з тим, згідно з положеннями Методики, яка була застосована при визначені вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення позивачем ПРРЕЕ, вона в цьому випадку не застосовується, оскільки регулює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕН. На підставі вказаного суд приходить до висновку, що у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 02.06.2021 року (справа № 234/3939/19). П.3.1 Методики визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення в разі виявлення зокрема такого порушення, як: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Актом про порушення встановлена відсутність технічної можливості виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. Акт про порушення від 13.06.2019 року було підписано споживачем [PERSON] , у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис: «з порушенням згодна» та підпис [PERSON] , проте в акті відсутні відомості, які саме конструкції та у якому приміщенні квартири споживача необхідно було демонтувати. Пунктом 3.1 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача факту самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза засобом обліку електричної енергії, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Однак, зі змісту акту вбачається, що представниками енергопостачальника не було зафіксовано місце (точку) самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7 Методики. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що представником позивача за первісним позовом в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому як сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням. Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики, в якій потужність самовільного підключення визначається, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Але, оскільки місце самовільного підключення виявлено не було, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення не вилучались, тому суд вважає, що показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та також є припущенням. Крім того, в судовому засіданні представником позивача за первісним позовом та свідками також не було надано пояснень та відповідних доказів, які саме конструкції, у якому приміщенні квартири споживача та яким чином необхідно було демонтувати. Таким чином, хоча факт самовільного підключення відповідачем за первісним позовом спростовано не було, проте позивачем за первісним позовом в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Також суд зауважує, що відповідно до висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладений в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі №910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже, суд приходить до висновку про задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», а у задоволенні позовних вимог за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку необхідно відмовити з вищевказаних підстав. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. За змістом ч. 3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Оскільки позивач [PERSON] звільнена від сплати судового збору, а суд дійшов висновку про задоволення позову, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України ці витрати у розмірі 840,80 грн. (судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2019 року, що становить 840,80 грн., за вимогу немайнового характеру) підлягають стягненню з позивача за первісним позовом на користь держави.

Outcome: approved