Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позов про відшкодування моральної шкоди, в зв'язку з ушкодженням здоров'я, стійкої втрати працездатності. В обґрунтуванні своїх позовних вимог, позивач посилається на те, що на підприємстві - Відповідача в шахті «Родіна» по професії - підземним електрослюсарем з ремонту устаткування, підземним механіком дільниці, підземним черговим слюсарем в період з 28.11.1986 по 10.05.1989р.р, з 14.12.1998 по 01.04.2013 р.р., звільнений з підприємства в зв'язку з виходом на пенсію. 15.01.2013 року (протокол № 66) Рішенням лікувальної - експертної комісії Українського науково - дослідного інституту промислової медицини йому було встановлено діагноз: хронічне обструктивне захворювання легень першої - другої стадії (пиловий бронхіт, емфізема легень); нейросенсорна приглухуватість першого ступеню (з легким зниженням слуху). Висновком медико - соціально експертною комісією йому первинно 13.05.2013 року встановлено 25% втрати професійної працездатності, 20% - по хронічному бронхіту, 5% по туговухості, при наступному переосвідченні 03.04.2014 року підтверджено 25% втрати професійної працездатності, наступний переогляд 01.04.2016 року. Позивач зазначив, що саме з вини підприємства - Відповідача, він втратив працездатність, по причині вищезазначеного змушений переносить фізичні болі, а звідси і моральні переживання: скаржиться на утруднене дихання, задишку, відчуває біль у грудях, непокоять асматичні приступи кашлю, відчуває загальну слабкість, запаморочення, відчуває погіршення слуху на обидва вуха, непокоять шуми та болі у вухах. По причині приступів кашлю не має можливості вести активне життя, як раніше виконувати побутові справи по дому, оскільки навіть незначні фізичні нагрузки ініціюють приступи задухи, в результаті відчуває постійний дискомфорт. Вказує, що стан здоров'я загострюється вранці та ввечері, постійно змушений приймати медикаменти для зменшення приступів кашлю та полегшення стану організму. В зв'язку з болями та шумами у вухах недочуває, непокоять головні болі, змушений постійно перепитувати, це завдає йому почуття зніяковілості серед оточуючих. В зв'язку з цим, він звернувся до суду з відповідним позовом та просить у відшкодування моральної шкоди стягнути з Відповідача Публічного акціонерного товариства «Євраз Суха Балка» 243 000,00 гривень, без утримання податку з доходу фізичних осіб. Представник позивача - [PERSON], яка діє на підставі довіреності, від 31.01.2014 року, в судовому засіданні зазначила, щодо можливості розгляду справи за відсутності її довірителя, оскільки останній, за станом свого здоров'я не має змоги бути присутнім у судовому засідання та надав їй, як представнику усі повноваження, що передбачені законодавством України. В судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному розмірі, підтвердила обставини, викладені в позовній заяві зазначила, що з вини підприємства - Відповідача, позивачу заподіяна шкода здоров'ю, отримав два професійні захворювання, втратив 25 відсотків професійної працездатності, постійно змушений звертатися за допомогою лікарів, в зв'язку з постійними приступами задухи, сухотами, болями у грудній клітці, погіршенням слуху, що підтверджується виписними епікризами. Представник Позивача зазначила, що внаслідок отримання професійного захворювання змінився ритм життя Позивача, зменшилась активність його життєвої діяльності, він змушений прикладати багато зусиль для організації свого життя та постійного підтримання працездатності. Представник пояснив, що позивач знав про шкідливі умови праці, проте не знав і не повинен був знати про перевищення гранично - допустимих концентрацій шкідливих факторів, саме через допущення яких він захворів, в результаті чого переносить моральні та фізичні страждання через отримані профзахворювання. Представник Відповідача - Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» позов не визнала та суду пояснила, що позивач свідомо обрав даний фах та роботу на підприємстві відповідача, знав та повинен був знати про шкідливі фактори та умови праці, за це він мав певні пільги, а саме йому надавалося харчування, засоби індивідуального захисту, додаткова відпустка, скорочений робочий день. Представник зазначила, що підприємство вважає, що позивачем не доведено факт заподіяння йому моральної шкоди, не надано доказів які підтверджують глибину фізичних та моральних страждань, зокрема не надано висновок медичко - соціальної експертизи, не надано доказів про перенесення позивачем моральних страждань та переживань, позивач не обґрунтував розмір моральних страждань та переживань. Передбачене ст.. 237-1 КЗ про П України відшкодування моральної шкоди відповідачем не застосовується до осіб, що підлягають обов'язковому соціальному страхуванню відповідно до Закону України „Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності ". Саме такою особою і є позивач. Відповідно до Порядку встановлення медико-соціальними експертними комісіями ступеня втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров'я, пов'язане з виконання трудових обов'язків , встановлення факту спричинення моральної шкоди покладено на медико-соціальні експертні комісії. Такого висновку позивач суду не представив. З матеріалів, доданих до позовної заяви не вбачається, що позивач зазнав стресу, депресії чи інших негативних виявів свого стану в результаті отримання профзахворювання. Також позивач не надав доказів, які б підтверджували факт спричинення моральної шкоди, наявність, характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких він зазнав, характеру немайнових втрат, а також - про зміну образу і якості життя в зв'язку з професійними захворюваннями. Згідно ст.. 9 Закону України «Про охорону праці» відповідальність за шкоду, заподіяну працівникові перекладено із роботодавця на страховика. Вони сплачують певну суму страхових внесків і не несуть матеріальних затрат у разі нещасного випадку, тому що ці відносини регулюються нормами соціального забезпечення - Законом України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві і професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності». Представник відповідача вважала, що ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» не повинен відшкодовувати позивачеві моральну шкоду. Суд дослідив матеріали справи: - копію трудової книжки на ім'я [PERSON] (в судовому засіданні суд оглянув оригінал трудової книжки та завірив її копію), згідно якої встановлено, що працював в шахті «Родіна» по професії - підземним електрослюсарем з ремонту устаткування, підземним механіком дільниці, підземним черговим слюсарем в період з 28.11.1986 по 10.05.1989р.р, з 1994 по 1997 р.р. - підприємство «Проммонтаж», з 14.12.1998 по 01.04.2013 р.р., звільнений з підприємства в зв'язку з виходом на пенсію (а.с.7-12). - Акт розслідування професійного захворювання складений 26.03.2013 року, комісією в складі представників: керівництва шахти «Родіна» ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», 4 - ї міської лікарні, страхового експерту ФСС, в пункті 16 Акту… вказано профмаршрут на підприємстві - Відповідача в період з 28.11.1986 по 10.05.1989р.р, з 14.12.1998 по 01.04.2013 р.р., в пункті 17 встановлено, що причиною отримання профзахворювань явилась робота в умовах перевищення гранично - допустимого рівня небезпечних та шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу, а саме запиленості повітря робочої зони - концентрація в повітрі робочої зони аерозолів пилу з вмістом вільного кремнію діоксиду кристалічного від 10 до 70% - 5.8 мг/м3 при гранично допустимій нормі 2,0 мг/м; рівень шуму 91 дБ при нормі до 80 дБ, в пункті 19 Акту… конкретних винних осіб встановити не можливо, в зв'язку з тривалою роботою в ПАТ «Кривбасзалізрудком» більше 20 років (а.с.13-16). - довідку МСЕК, відповідно якої [PERSON] первинно 13.05.2013 року встановлено 25% втрати професійної працездатності, 20% - по хронічному бронхіту, 5% по туговухості, при наступному огляді 03.04.2014 року підтверджено 25% втрати професійної працездатності, з наступним переосвідченням 01.04.2016 року. Противопоказання: пил, переохолодження, несприятливий мікроклімат, шум (а.с.17). - виписки з історій хвороби, згідно яких [PERSON] перебував неодноразово на стаціонарному лікуванні в Інституті промислової медицини. 15.01.2013 року (протокол № 66) Рішенням лікувальної - експертної комісії Українського науково - дослідного інституту промислової медицини встановлено діагноз: хронічне обструктивне захворювання легень першої - другої стадії (пиловий бронхіт, емфізема легень); нейросенсорна приглухуватість першого ступеню (з легким зниженням слуху). Відповідно медичних документів, встановлено, що [PERSON] лікарями рекомендовано: нагляд лікарів, прийом медикаментів,щорічні курси амбулаторного та стаціонарного лікування, прийом бронхолітиків та відхаркувальних препаратів, оздоровлення в санаторії - профілакторії, санаторне - курортне лікування (а.с.18-28), згідно яких при госпіталізації він скаржився на задишку при фізичному навантаженні і ходьбі, сухий та з виділенням мокротиння кашель, біль та важкість в грудній клітині, загальну слабкість, періодичний головний біль,зниження слуху. Оцінивши докази суд вважає їх належними, допустимими та приймає їх. Вивчивши докази суд вважає доведеним спричинення позивачу моральної шкоди ( провину відповідача в її спричиненні та причинно - наслідковий зв'язок між винними діями відповідача ( порушенням адміністрацією шахти «Родіна» вимог ст. 153 КЗ про П Украйни та ст. 13 Закону України « Про охорону праці», визначена актом розслідування хронічного професійного захворювання) та настанням у позивача негативних наслідків - стійкої втрати професійної працездатності, задишку при помірних фізичних навантаженнях, кашель з мокротинням, швидку стомлюваність, погіршенням слуху. Суд не може погодитися із запереченнями представника відповідача, що позивач був ознайомлений із шкідливими умовами праці, погодився з ними, через що відсутня вина підприємства у заподіянні шкоди, оскільки той факт, що роботодавець ознайомив свого працівника з умовами праці, в тому числі її шкідливими факторами, не позбавляє підприємства від законодавчо встановленого обов'язку забезпечити якісні та безпечні умови праці, а в даному випадку показники пилу та шуму, як одних із шкідливих факторів, що стали причиною профзахворювань Позивача, перевищували гранично - допустимі концентрації, і причиною цього було саме недосконалість робочих місць, як визначено висновками комісії при розслідуванні профзахворювання, і які не оспорило підприємство-відповідач. Доводи відповідача ВАТ «Криворізький залізорудний комбінат» про те, що він не є належним відповідачем по справі, а належним відповідачем повинно бути Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, і слід керуватися Законом України „Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності ", є безпідставними, оскільки правовідносини сторін виникли в травні 2013 року, тобто в період, коли було скасовано ст. 28 та 34 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, що спричинили втрату працездатності», відповідно яких обов'язок по відшкодуванню моральної шкоди покладено було на Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Рішенням Конституційного Суду №20-рп/2008 від 08.10.2008р. встановлено, що обов'язок по відшкодуванню моральної шкоди покладається на підприємства, які заподіяли шкоду. Ст. 153 кодексу законів про працю України встановлено, що «Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган». Ст. 173 кодексу законів про працю України закріплено за потерпілим право на відшкодування шкоди, заподіяна каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням трудових обов'язків. Ст. 237-1 Кодексу законів про працю України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законніх прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв,язків і вимагають він нього додаткових зусиль для організації свого життя. При вирішенні питання про розмір відшкодування причиненої моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, з урахуванням характеру, обсягу, тривалості та наслідків заподіяних позивачеві моральних страждань, стан його здоров'я, втрату професійної працездатності, вину підприємства в заподіянні шкоди, істотних вимушених змін в життєвих стосунків ( відповідно висновку МСЕК йому: переохолодження; пил; шум). Обговорюючи розмір відшкодування позивачу моральної шкоди, суд виходить із суми, яку визначив Позивач, тобто - 243 000,00 гривень, також, суд враховує, характер та об'єм його фізичних, душевних, психічних страждань від одержаних профзахворювань, тривалість лікування, втрату можливості його трудової та соціальної реабілітації, що призвело до значних тяжких змін життєвих зв'язків, а саме 25% втрати професійної працездатності, вказані зміни потребують від нього додаткових зусиль для організації свого життя, він змушений систематично проходити лікування, вину підприємства в отриманні професійних захворювань позивачем. Зважаючи на вищевикладене, а також ступінь втрати професійної працездатності позивача [PERSON] - 25 відсотків, стан його здоров'я, наслідки які можуть наступити, тяжкість вимушених змін в його житті, тривалість страждань і переживань, суд вважає, що компенсацію за заподіяні моральні страждання позивачеві [PERSON] слід призначити у розмірі 15000 гривень, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які він зазнає, а в задоволенні іншої частини позову позивачу слід відмовити. Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивача у справі звільнено від сплати судового збору. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Outcome: partial