Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-20 00:00:00

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК). Стаття 12\~ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81\~ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі\~статтею 5\~ЦПК України,\~здійснюючи правосуддя,\~суд захищає\~права,\~свободи та\~інтереси фізичних\~осіб,\~права та\~інтереси юридичних\~осіб,\~державні та\~суспільні інтереси\~у спосіб,\~визначений законом\~або договором. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійсню є державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (які набрали чинності з 11 червня 2018 року) (далі ПРРЕЕ) та Правилами користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року (втратили чинність 26.06.2018 року) (далі ПКЕЕН), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656 (далі Методика). Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. За положеннями підпункту 5.5.5. пункту 5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктами 8.2.4. 8.2.7 пункту 8.2. ПРРЕЕ передбачено, що в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Аналогічні положення визначені у пункті 48 Правил користування електричної енергії для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, які були чинними на час складання Акту про порушення ПКЕЕН та втратили чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року N 502 з 26 червня 2018 року (далі ПКЕЕН). Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року (надалі Правила), які втратили чинність 26 червня 2018 року на підставі постанови КМУ №502 від 20 червня 2018 року, але діяли на виниклих правовідносин, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку. В судовому засіданні встановлено, що квартира за адресою [ADDRESS] на праві власності належить [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень (а.с.100-101). Розпорядженням Краматорського міського голови №34 р від 19.02.2016 року «Про перейменування вулиць, провулків у [ADDRESS] перейменовано без зміни поштових номерів житлових будинків, установ та споруд у [ADDRESS] (а.с.103). Згідно довідки №24484 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] одноособово (а.с. 107). Як вбачається з акту від 30.07.2018 року №526, засвідченого головою комітету мікрорайону №5 Мазницею В.А., відповідачка [PERSON] мешкає за адресою [ADDRESS] одна з липня 1991 року (а.с.108). З копії паспорту [PERSON] вбачається, що останній зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с.115). Згідно акту про порушення (ПКЕЕН) № 220130 від 21.06.2018 року представниками енергопостачальника за адресою: [ADDRESS] було виявлено та актом зафіксовано порушення правил користування електричною енергією для населення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявите яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Підключення «ф» та «0» дротів поза лічильником, який йде на внутрішньоквартирну електропроводку. При відключенні автоматичного вимикача на лічильнику всі токоприймачі в квартирі працюють, імпульси на лічильнику відсутні. Точка підключення у РЩ на 1-му поверху, яка йде через квартиру [ADDRESS] по трубам водопровідного каналу в шахті між поверхами. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Як зазначено у акті про порушення, акт складений у присутності споживача (уповноваженої особи) [PERSON] (зять) та підписаний ним без зауважень. Власником квартири зазначена [PERSON] (а.с.4-7). Відповідно до заяви [PERSON] від 27.06.2018 року, відповідач за первісним позовом просила розглянути акт порушення ПКЕЕН № 220130 від 21.06.2018 року на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН 27.12.2018 року (а.с. 11). Згідно протоколу\~засідання комісії\~Краматорського РЕМ\~АТ «ДТЕК\~Донецькі електричні\~мережі» №\~61\~від 27.06.2018\~року по\~розгляду акту\~про порушення\~ПРРЕЕ для\~населення,\~ \~ [PERSON] було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 44977,67 грн. (а.с. 12). Акт про порушення відносно споживача [PERSON] розглянутий комісією Краматорського РЕМ 27.06.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»). Зі змісту протоколу №61 від 27.06.2018 року, комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення згідно п.3.3а Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії за період з 23.06.2015 року по 21.06.2018 року (тобто за 1095 днів). Сума недорахованої електроенергії склала 44977,67 грн. Позивачем за первісним позовом надано суду розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та розрахунок збитків за актом № 220130 (а.с. 13-14). Згідно акту перевірки усунення порушень «Правил користування електричною енергією для населення» від 21.06.2018 року за адресою [ADDRESS] порушення усунені, а саме відключені безоблікові дроти, ПО встановлений на сходовій клітині, фазування на клемах електролічильника відповідає схемі підключення. Акт складений без присутності споживача (а.с. 21). Як вбачається з листа начальника Інформаційно-консультаційного центру АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №55іс/-5634 від 27.08.2018 року, направленого на адресу [PERSON] , на комісії Інформаційно-консультаційного центру АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за участю представників Управління НКРЕКП у Дніпропетровській області та інспекції Держенергонагляду у Донецькій області розглянуто питання щодо процедури складення Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, здійснення за ним розрахунку збитків за адресою [ADDRESS] . У вказаному листі, зокрема, комісією було зазначено, що період, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акту, має визначатися відповідно до вимог абзацу третього підпункту «а» пункту 3.3 Методики, а саме: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. За наслідками розгляду комісія вирішила: Краматорському РЕМ та Краматорському ЦОК АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» необхідно передати матеріали до суду про визначення правомірності нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по Акту про порушення ПКЕЕН №220130 від 21.06.2018 в установленому законодавством порядку. Також до протоколу засідання комісії додані зауваження на висновок комісії ІКЦ інспекції Держенергонагляду у Донецькій області, підписані заступником начальника інспекції Держенегонагляду у Донбаському регіоні заступником начальника інспекції Держенергонагляду у Донецькій області Черепеніна О.І (а.с.109-113). У судовому засіданні за клопотанням представника позивача за первісним позовом було допитано свідків. Свідок [PERSON] \~у судовому\~засіданні пояснив,\~що він\~працює майстром\~виробничої ділянки АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». При встановленні лічильника за адресою [ADDRESS] монтером було виявлено сторонній дріт. Квартира [ADDRESS] була нежилою, ніяких токоприймачів та підключень у квартирі не було. При перевірці було встановлено, що до розподільного щитка під`їзду на першому поверсі підключено дріт, який заходить у квартиру [ADDRESS] та через комунікаційний канал у квартирі піднімається наверх. Вони пройшли на поверх вище та у квартирі [ADDRESS] було встановлено, що дріт виходить на кухні з цього ж комунікаційного стояка та підключений до вилки, яка підключена в розетку у кухні. При відключенні лічильника квартири [ADDRESS] , світло у квартирі є, усі токоприймачі працюють, а лічильник не враховує. По даному факту був складений акт. Власники квартири [ADDRESS] пояснювали, що вони ключи від своєї квартири віддавали у квартиру [ADDRESS] , щоб була можливість перекрити крани у випадку аварії, оскільки квартира нежила. У квартиру [ADDRESS] їх пропустив молодий чоловік, який дав дозвіл на перевірку, підписав акт без зауважень, був згоден з порушенням. Документи молодий чоловік не пред`являв. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює електромонтером АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». На підприємство поступила заявка з квартири [ADDRESS] на встановлення лічильника. При встановленні лічильника майстром було виявлений дріт, який підключений поза межами приладу обліку, про що майстер довів до відома керівництва. За даним фактом їх було направлено на перевірку. При перевірці вони встановили, що дріт йде через 13 квартиру. Вони пішли перевіряти другий та третій поверхи, щоб вияснити, куди йде даний дріт. В цей момент до квартири [ADDRESS] заходив чоловік. Вони підійшли до квартири [ADDRESS] , лічильник якої був встановлений на сходовій клітині. Вони вимкнули автомат і зайшли з чоловіком до квартири. У квартирі усі токоприймачі працювали, при цьому імпульси на лічильнику були відсутні. Тобто дріт, який був підключений до розподільного щитка на першому поверсі, через 13 квартиру йшов до квартири [ADDRESS] на внутрішньобудинкову мережу. Чоловіку, який заходив до квартири [ADDRESS] вони пред`явили посвідчення, чоловік пояснив, що він зять власника квартири і дозволив їм зайти до квартири, підписав акт перевірки. В квартирі [ADDRESS] зазначений чоловік з ними не був, на першому поверсі з ними він також не був. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що вона працює електромонтером Краматорського РЕМ. При перевірці квартири [ADDRESS] було виявлено безоблікове споживання електроенергії, складений акт про порушення, порушення було продемонстровано споживачу. Акт складено у присутності [PERSON] , який сказав, що там проживає та є зятем власниці, дав паспорт, квитанцію про оплату. Вона складала акт про порушення, дані писала з паспорту та з квитанції про оплату. Була заявка від власників квартири [ADDRESS] на установку лічильника. Прийшов майстер на встановлення лічильника та виявив безобліковий дріт, про що повідомив керівництву. Вони за завданням керівництва прийшли на перевірку та встановили, що дріт підключений до розподільного щітка на першому поверсі, проходить через квартиру [ADDRESS] , яка є нежилою, у квартиру [ADDRESS] . В акті вони вказали, що дріт проходить через квартиру [ADDRESS] . Квартиру [ADDRESS] вони оглядали у присутності господарів квартири, які приїхали з м.Київ. Чи був [PERSON] на першому поверсі та у квартирі [ADDRESS] , вона не пам`ятає. Дріт у квартирі [ADDRESS] зафіксовано на фотографіях, які додані до акту перевірки. Схему самовільного підключення в акті вона намалювала так, як їй намалював монтер. Виходячи із схеми в акті перевірки, автомат на 16 ампер задіяний у схемі самовільного підключення, тому дріт на 1,5 мм не може пропустити струм більше 16 ампер. Також пояснила, що схема самовільного підключення, зазначена в акті перевірки, неправильна. Пунктом 53 ПКЕЕН передбачений порядок складання актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Також зазначеним пунктом Правил визначено подальшу процедуру розгляду питання, яке здійснюється комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. У разі причетності споживача до порушення цих Правил проводиться розрахунок проведених нарахувань відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика). Згідно п. 4.1. Розділу 4 Методики (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. /До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В порушення вимог п.53 ПКЕЕН, акт про порушення ПКЕЕН №220130 від 21.06.2018 року було складено працівниками Краматорського РЕМ без присутності побутового споживача, яким є [PERSON] або уповноваженого представника споживача, оскільки суду не надано доказів того, що [PERSON] є співвласником квартири за адресою [ADDRESS] , фактично проживає у ній, або має повноваження на представлення інтересів [PERSON] . Отже акт складено за відсутності споживача електричної енергії [PERSON] , чим відповідно, порушено її гарантоване п.4.5 Методики право вносити зауваження та заперечення до акта, додавати пояснення та відповідні докази. У особи, на яку в акті посилаються працівники Краматорського РЕМ як на представника споживача, відсутні законні повноваження на представлення прав [PERSON] . Враховуючи, що перевірка представниками енергопостачальника була здійснена у відсутність споживача, та обставина, що три представники енергопостачальника підписали акт про порушення не має юридичного значення, оскільки відповідно до пункту 53\~ПКЕЕН\~та пунктів 4.1, 4.5 Методики акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника, але за умови, що порушення\~ПКЕЕН\~було виявлено в присутності споживача або уповноваженого ним представника і споживач відмовився від підписання акту. Згідно п.53 ПКЕЕН, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії», яка набрала чинності 11.12.2018 року, оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії. Згідно п.1 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії», цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім частин першої, третьої - одинадцятої статті 47, які набирають чинності через вісімнадцять місяців з дня опублікування цього Закону. Даний Закон був опублікований в офіційному виданні газеті «Голос України» №104-105 від 10.06.2017 року. Згідно правил обчислення початку перебігу та закінчення строку, визначених статтями 253, 254 ЦК України, частина першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» набрала законної сили 11.12.2018 року. Отже, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків електропостачальника, мало ці права та обов`язки лише у період з 11.06.2017 року до 10.12.2018 року включно. Таким чином, комісія Краматорського РЕМ, створена 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго», після набрання законної сили 11.06.2017 року Закону України «Про ринок електричної енергії» мала право діяти у складі оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (колишнє ПАТ «Донецькобленерго»), який має права електропостачальника, лише до набрання чинності частини першої статті 47 цього Закону, тобто до 11.12.2018 року. Отже, станом на день розгляду акту про порушення ПКЕЕН №220130 від 21.06.2018 року, тобто 27.06.2018 року комісія Краматорського РЕМ мала право розглядати акти про порушення, тому суд відхиляє доводи відповідачки щодо розгляду акту неповноважною комісією. Згідно змісту протоколу №61 від 27.06.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ дійшла до висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п.53 ПКЕЕН та прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 44977,67 грн. Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357. Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним. Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року. Правила користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року. Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року. Однак, станом на 27.06.2018 року, тобто на час засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН Краматорського РЕМ, Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року №562 була чинною та втратила дію на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1525 від 18.07.2019 року. Таким чином на час розгляду акту про порушення ПКЕЕН №220130 саме зазначена Методика повинна застосовуватися при визначенні розміру та обсягу необлікованої електричної енергії, як така, що є чинною та затверджена регулятором, тому суд відхиляє доводи відповідачки за первісним позовом в частині неможливості застосування Методики з підстав втрати чинності 26.06.2018 року Правил користування електричною енергією для населення. Відповідно до п. 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення,\~\~в разі виявлення таких порушень: 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Абзац 7 цього підпункту передбачає, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Точка підключення - це контактні з`єднання повітряних або кабельних ліній електропередачі у місцях їх приєднання до відкритих або закритих розподільних пристроїв, місця відгалужень ліній електропередачі. Згідно п.4.6 та п.4.7 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, зокрема перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В описовій частині акту зазначено, що точка підключення в РЩ на 1 поверсі, що йде через квартиру [ADDRESS] по трубам водопровідного каналу в шахті між поверхами. На схемі електропостачання споживача в акті зазначено, що точка підключення в РЩ на сходовій клітині, що йде через квартиру [ADDRESS] по трубам водопровідного каналу в шахті між поверхами. Тобто,\~зі змісту\~акту не\~зрозуміло де\~саме було\~виявлено місце\~самовільного підключення\~ \~або у\~розподільчому щитку\~на першому\~поверсі будинку,\~або у\~квартирі [ADDRESS] ,\~яка розташована\~на першому\~поверсі будинку,\~або у\~каналі,\~де розташовані\~труби водопостачання. В описовій частині акту також не зазначено, що самовільно підключений дріт проведені саме до помешкання споживача. Крім того, як пояснила у судовому засіданні свідок [PERSON] , схема самовільного підключення, яку вона накреслила в акті, є неправильною. Отже, суд вважає, що актом перевірки не встановлено місце самовільного підключення, а схема, яка накреслена в акті перевірки, фактично є припущенням. Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Згідно формули 2.7 (пункт 2.6 Методики), величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W , кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., (2.7) де Р с.п. потужність самовільного підключення (кВТ), що визначається за формулою: \~ \~ \~ \~у разі підключення до однієї фази \~ \~ \~ \~Р с.п. = І ·U ном.фаз. ·cos (фі) (2.8) де І сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ, А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Таким чином, для обчислення вартості недооблікованої електроенергії згідно акту про порушення, необхідно встановити потужність самовільного підключення, яка в свою чергу визначається виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Встановивши належним чином найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення (кв.мм), можливо встановити допустимий тривалий струм для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А), який визначається згідно показників у відповідних таблицях у главі 1.3 Правил улаштування електроустановок. Після встановлення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення, можливо визначити потужність самовільного підключення (кВт) шляхом множення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А) на показник напруги у електромережі (кВ). Згідно змісту у таблиці пункту 3 акту про порушення ПКЕЕН, у схемі самовільного підключення використовувалась проводка з мідною жилою переріз якої складає 1,5 кв.мм, струм споживання 19 А. Згідно пункту 1.3.10 Глави 1.3 ПУЕ, допустимі тривалі струми для проводів і кабелів, прокладених під шаром штукатурки визначаються за таблицями 1.3.4 (проводи з мідними жилами), та 1.3.5 (проводи з алюмінієвими жилами). Згідно таблиці 1.3.4, допустимий тривалий струм для проводів з мідною жилою перерізом 1,5 кв.мм становить 19 А. Згідно розрахунку в протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №61 віл 27.06.2018 року, а також наданого позивачем за первісним позовом розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН №2210130, комісією Краматорського РЕМ було визначено потужність самовільного підключення у розмірі 4,18 кВт (19Ах0,22 кВ). В той же час, як вбачається зі схеми самовільного підключення, яка накреслена в акті перевірки та інформації у пункті 4 акту про порушення, у схемі електроживлення квартири споживача задіяний запобіжник, струм спрацювання якого складає 16А. Таким чином, при обчисленні обсягу та вартості недорахованої електроенергії комісія Краматорського РЕМ мала право застосувати показник потужності самовільного підключення, що не перевищує 3,52 кВт (16Ах0,22 кВ). Крім того, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення фактично не вилучались та не досліджувались, тому суд вважає, що матеріал та показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та є лише припущенням. Як вбачається з наданого позивачем за первісним позовом розрахунку збитків за актом про порушення ПКЕЕН №2210130 (а.с.14) комісією Краматорського РЕМ при розрахунку пропускної потужності прихованої електропроводки, яка розраховується по площі перерізу проводів були використані дані з таблиці 1.3.5 ПУЕ. При цьому суд звертає увагу на те, що в таблиці 1.3.5 ПУЕ наведені дані допустимого струму для проводів з алюмінієвими жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією.\~Проте, виходячи з Акту про порушення, у схемі самовільного підключення використовувалась проводка з мідними жилами (ШВВП). Відтак, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, який був визначений комісією Краматорського РЕМ у розмірі 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ) є помилковим, оскільки обчислений без урахування на підставі припущення, а не встановлення належним чином дійсної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення. Таким чином, якщо при перевірці та складанні акту про порушення не було достовірно встановлено найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, тому добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення мав обчислюватись виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм. Згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (таблиця 1.3.4), мінімальний діаметр проводки з мідною жилою, для якої нормується допустимий тривалий струм, є мідний провід з площею поперечного перерізу 0,5 кв.мм та допустимим тривалим струмом 11 А. Відтак, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, мав бути визначений лише у розмірі 2,42 кВт (11 А х 0,22 кВ), а не 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ), який був визначений Комісією Краматорського РЕМ згідно протоколу №61 від 27.06.2018 року. Таким чином суд дійшов висновку, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії. Згідно п.1.2 Правил користування електричною енергією, п.2 Правил користування електричною енергією для населення, п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Тобто здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника (оператора системи) зобов`язані не тільки провести контрольне зняття показів приладу обліку у споживача, але й провести комплексне обстеження схеми електропостачання помешкання споживача на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу конструкцій. Згідно п.37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно п.38 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник зобов`язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків. Згідно змісту акту про порушення №220130, для виявлення вказаного у ньому порушення представники оператора системи не здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Крім того, виходячи із опису виявленого порушення у змісті акту про порушення, дане порушення є наявним без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, оскільки порушення було виявлено після вимкнення автомату на лічильнику. Зі змісту акту про порушення ПКЕЕН від 21.06.2018 року №220130 вбачається, що в ньому відсутня інформація щодо проведення часткового демонтажу будівельних конструкцій помешкання та зазначено, що з метою виявлення використовувались спеціальні технічні засоби двухполюсний індикатор напруги, індикатор прихованої проводки («дятел»). Однак, вказані технічні засоби не вказують на спосіб самовільного підключення, скритою або відкритою проводкою. За наведених обставин відсутні підстави стверджувати про те, що представники позивача не мали можливості виявити вказане в Акті порушення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, за умови виконання комплексу робіт передбачених ПКЕЕН. Відтак, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення Комісія Краматорського РЕМ мала право проводити згідно з положеннями абзацу третього підпункту а) пункту 3.3 Методики, відповідно до яких розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів: якщо споживач учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Згідно інформації Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» у листі за вих..№991 від 14.08.2018 року, останній контрольний огляд приладу обліку за адресою: [ADDRESS] , здійснювався 21.05.2018 року (а.с.114). Тобто обчислення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення Комісія Краматорського РЕМ мала право проводити за період з дня останнього контрольного огляду приладу обліку, тобто з 21.05.2018 року по 21.06.2018 року (день складання акту про порушення), що складає 32 дні. Але згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» №61 від 27.06.2018 року, розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії на підставі про порушення №220130 від 21.06.2018 року було проведено за період з 23.06.2015 року по 21.06.2018 року, тобто за 1095 днів. Таким чином, суд дійшов висновку, що акт про порушення відносно споживача [PERSON] було складено з грубим порушенням вимог п.53 Порядку та п.4.1, 4.5, 4.7 Методики; розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії та в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Вказані порушення з боку комісії Краматорського РЕМ при розгляді акту про порушення відносно споживача [PERSON] мають істотне значення та прямо впливають на результати розгляду акту про порушення, тому як обчислення розміру суми недооблікованої електричної енергії у розмірі 44977,67 грн. було здійснено відповідачем необґрунтовано та з грубим порушенням норм чинного законодавства, внаслідок чого дана сума є помилковою і не відповідає дійсності. У зв`язку з чим суд дійшов висновку, що рішення комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії №61 від 27.06.2018 року щодо споживача [PERSON] є незаконним, а тому зобов`язання по сплаті суми недооблікованої електроенергії у розмірі 44977, 67 грн. за цим рішенням комісії виникло у споживача [PERSON] неправомірно. Також суд зауважує, що відповідно до висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладений в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі №910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже, суд приходить до висновку про задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», а у задоволенні позовних вимог за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку необхідно відмовити з вищевказаних підстав. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. За змістом ч. 3\~ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів»\~споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Оскільки позивач за зустрічним позовом [PERSON] звільнена від сплати судового збору, а суд дійшов висновку про задоволення зустрічного позову, то відповідно до положень\~ст.141 ЦПК України\~ці витрати у розмірі 840,80 грн. (судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2020 року, що становить 840,80 грн., за вимогу немайнового характеру) підлягають стягненню з позивача за первісним позовом на користь держави.

Outcome: approved