Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла 14 травня 1997 року - тривалістю два місяці та встановити факт, що вона є рідною донькоюпомерлої [PERSON] В обґрунтування своїх вимог [PERSON] посилалась на те, що після смерті матері проживала в будинку, опікувалась ним, вела господарство. Згодом вона вирішила оформити спадщину, однак в нотаріальній конторі їй відмовили через пропуск строку для прийняття спадщини. Враховуючи, що строк пропущений нею з поважних причин, просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви до нотконтори про прийняття спадщини два місяці. Крім того, у документах, що підтверджують родинний зв'язок між [PERSON] та [PERSON] в свідоцтві про народження заявниці, прізвище імя по батькові її матері вказано як «Майстренко Олександра Савельовна», в той час як в свідоцтві про смерть матері позивачки, її прізвище імя по батькові вказано як «Майстренко Олександра Савеліївна». По батькові самої заявниці в свідоцтві про народження також вказано невірно «Васильовна», що також є перешкодою для отримання права на спадщину після смерті матері. В судовому засіданні [PERSON] пояснила, що будинок по вул. Шевченка 20-А в с.Вертіївка належить її померлій матері. Сама позивачка в цьому будинку не проживала ані на момент смерті матері, ані пізніше. У теперішній час вона проживає як в м.Харкові за місцем реєстрації, так і в с. Вертіївка разом з чоловіком. Зазначила, що посилання в позовній заяві на фактичне прийняття нею спадщини помилкове. Ніяких речей чи правовстановлюючих документів після смерті матері вона з будинку не забирала, комунальні послуги не сплачувала, ремонтні роботи не проводила. Зазначила, що дійсно не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк після смерті матері, так як її рідна сестра не мала коштів на оформлення спадщини і вона /позивачка/ пожаліла сестру та також вирішила не оформлювати документи на спадкове майно після смерті матері. У теперішній час зазначеним будинком дійсно іноді користується її племінниця /донька її померлої сестри/ - [PERSON] /[PERSON]/ [PERSON], але відвідує будинок вона виключно влітку, користуючись ним як дачею. Раніше позивачка мала доступ до будинку, а потім племінниця сховала ключі, зазначила, що будинок є її спадщиною та стала перешкоджати позивачці потрапляти в будинок, у звязку з чим остання зверталась до поліції. Через таку поведінку племінниці [PERSON] вирішила оформити спадщину та звернулася до нотаріальної контори , однак їй було відмовлено через пропуск шестимісячного строку. Щодо невірного запису по батькові [PERSON] та самої [PERSON] в свідоцтві про народження, то вважала, що невідповідності виникли через некоректний переклад з російської мови. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Богодухівського району Харківської області в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позовних вимог [PERSON] Однак пояснила, що на день смерті [PERSON] разом з нею проживала її друга донька [PERSON] разом зі своєю донькою [PERSON] без реєстрації. Після смерті [PERSON] у 2006 році, [PERSON] продовжувала проживати без реєстрації в будинку [PERSON], доглядала за житловим будинком та господарськими спорудами, обробляла присадибну земельну ділянку. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилась, повідомлялась належним чином, причину неявки суду не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності не надходило. Представник третьої особи - Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області в судове засідання не зявилися, надали суду заяву про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, не заперечували проти задоволення позовних вимог [PERSON] Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, свідків, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, оцінивши надані докази, приходить до наступного. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії ЯЯ № 811680, матір'ю позивачки [PERSON] вказана "Майстренко Олександра Савельовна " /а.с.9/. Відповідно до свідоцтва про одруження, виданого українською мовою [PERSON] сільською радою Богодухівського району Харківської області, 07 вересня 1974 року було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON], дружині присвоєно прізвище чоловіка [PERSON] /а.с.10/. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, яке видане українською мовою, прізвище, ім'я по батькові матері [PERSON], зазначено «Майстренко Олександра Савеліївна» /а.с.11/. З паспорту громадянина України та ідентифікаційного коду позивачки вбачається, що ПІБ позивачки «Тесленко Любов Василівна». Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] підтверджується показаннями свідка [PERSON], яка в судовому засіданні зазначила, що тривалий час працювала в сільські раді /секретарем, а потім головою/, підтвердила, що [PERSON] дійсно являється донькою [PERSON], яка померла 14 травня 1997 року. Враховючи, що встановлення факту родинних відносин [PERSON]\~ необхідне\~ для подачі заяви про оформлення\~ спадкового майна на своє імя, суд на підставі пункту 1 ч.1 ст.256 ЦПК\~ України вважає за можливе задовольнити цю вимогу. Щодо визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, суд приходить до наступного. 14.05.1997 року померла [PERSON], спадкоємцями першої черги після смерті якої були дві її дочки позивач [PERSON] та її рідна сестра [PERSON], яка померла в 2006 році. З відповіді Богодухівської Державної нотконтори вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] була заведена 16.08.2016 року на підставі заяві [PERSON], яка надійшла після спливу шестимісячного строку. З відповіді з Нотаріального архіву вбачається, що за період з 1997 року по 2000 рік із заявою про прийняття спадщини, відмову від неї або про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 19 серпня 2016 року, [PERSON] було відмовлено\~ у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом\~ у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини /а.с.20/. Як зазначено в листі Вищого спеціалізованого Суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду справ про спадкування» судам при вирішенні спорів про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини судам слід звертати увагу на час відкриття спадщини та дію актів цивільного законодавства відповідно до п. 5 Прикінцевих та перехідних положень\~ЦК , при цьому необхідно розмежовувати пропуск строку для прийняття спадщини, прийняття спадщини особами, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини /ст.1268 ЦК України/, прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном /ст. 549\~ЦК УРСР/. В позовній заяві позивачка, посилається на п.5 Прикінцевих та перехідних положень діючого ЦК України, відповідно до якого правила книги\~шостої ЦК України\~застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим кодексом. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, [PERSON] посилається саме на норми діючого ЦК України. Вирішуючи питання про те, який акт цивільного законодавства слід застосовувати у даному випадку, суд виходить з наступного. На час відкриття спадщини /14.05.1997 р./ діяв \~ЦК УРСР\~ нормами якого були передбачені певні дії, які свідчили про прийняття спадщини, у тому числі прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (фактичне прийняття спадщини). Позивачкою такі дії не вчинювались, що не заперечувалось нею самою в судовому засіданні. Суду була надана довідка [PERSON] сільської ради №02-26/494 від 24.10.2016 року /а.с.29/, з якої вбачається, що на момент смерті з [PERSON] проживала без реєстрації її донька [PERSON] зі своєю дочкою [PERSON], а також довідка №278 від 26.05.2016 року /а.с.43/, з якої вбачається, що на момент смерті [PERSON] проживала одна. Ці відомості є суперечливими та взаємовиключними. В судовому засіданні представник відповідача - [PERSON] сільради зазначила, що [PERSON] проживала без реєстрації з [PERSON], однак відомостей про те, чи вчинювала остання дії, які свідчать про прийняття спадщини суду повідомити не змогла, зазначивши, що працює головою сільради тільки з 2010 року. Не надала таких відомостей та будь-яких доказів, які б підтвердили чи спростували фактичне прийняття спадщини після смерті [PERSON] [PERSON] і залучена під час розгляду справи відповідач [PERSON] /[PERSON]/ М.Є. Пунктом 5 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР було встановлено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо жоден із спадкоємців не прийняв спадщину. ЦК УРСР не обмежувався строк для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом, у тому числі й для держави. Тому, якщо упродовж встановленого шестимісячного строку ніхто зі спадкоємців за законом або за заповітом не прийняв спадщину, вважалось, що спадщина переходить до держави. Виходячи з положень ст.11 ЦПК України, суд розглядає справу на підставі наданих доказів. З даних, які маються в матеріалах справи, суд позбавлений можливості зробити однозначний висновок про те, чи вчинила сестра позивачки [PERSON] дії, які б свідчили про прийняття нею спадщини після смерті матері, однак враховуючи, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 1 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531\~ЦК УРСР, суд приходить до висновку, про необхідність застосування у даному випадку положень ЦК УРСР. Передбачений ст. 549\~ЦК УРСР\~шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. У разі продовження зазначеного строку суд одночасно вирішує питання про визнання за позивачем права на належне йому майно, що збереглося в натурі, або на грошові суми, коли воно реалізоване. Абз. 6 п. 24\~ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивачкою заявлено вимогу лише про визначення додаткового строку, при цьому не зазначено жодної поважної причини, яка б завадила останній звернутись до нотаріальної контори у встановлений законом строк /тривала хвороба, перебування за межами України, тощо/ та не надано жодного доказу з цього приводу. Крім того, в листі Вищого спеціалізованого Суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду справ про спадкування» зазначено, що суди також не повинні задовольняти позови про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавців, які померли до 1 січня 2004 року, і спадщина прийнята кимось із спадкоємців, у тому числі шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном (ст. 549\~ЦК УРСР) або перейшла до держави на підставі ст. 555 ЦК УРСР. Таким чином суд не знаходить жодних підстав для визначення позивачці додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON]\~ \~ \~ Під час розгляду справи за клопотанням представника відповідача був також допитаний свідок [PERSON], однак надані ним свідчення не містять відомостей щодо предмету доказування у даній справі, тому суд не надає їм оцінки.\~ \~ \~ На підставі викладеного і

Outcome: partial