Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК). Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійсню є державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (які набрали чинності з 11 червня 2018 року). Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами (ч.3 ст.714 ЦК України). Відповідно до п.п.1.1.1. п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до п.1.1.2 п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. В судовому засіданні встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно квартира за адресою: [ADDRESS] належить на підставі приватної власності [PERSON] (а.с. 100). Згідно свідоцтва про зміну імені змінено прізвище [PERSON] на [PERSON] , про що в книзі реєстрації зміни імені 25.11.2011 року зроблено відповідний актовий запис № 76 (а.с. 101). Згідно довідки № 45853 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 16). Згідно акту про порушення (ПКЕЕН) № 221653 від 02.12.2018 року представниками енергопостачальника за адресою: [ADDRESS] було виявлено та актом зафіксовано у відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії наступне порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявите яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду прилада обліку не мали можливості. Змонтована розетка за скритою електропроводкою. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. (а.с. 4-5) Відповідно до заяви [PERSON] від 26.12.2018 року відповідач за первісним позовом просив розглянути акт порушення ПКЕЕН № 221653 від 02.12.2018 року на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН 26.12.2018 року (а.с. 10) Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» № 413 від 26.12.2018 року по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ для населення [PERSON] було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 48 547, 12 грн. (а.с. 11) Акт про порушення відносно споживача [PERSON] було розглянуто комісією Краматорського РЕМ 26.12.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»). Згідно змісту протоколу № 413 від 26.12.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48547,12 грн. Згідно змісту акту про порушення, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. При цьому, хоча акт про порушення від 02.12.2018 року відносно споживача [PERSON] було підписано споживачем [PERSON] без будь-яких зауважень, більш того у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис [PERSON] , проте акт про порушення не містить відомостей, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було їх демонтувати. Позивачем за первісним позовом надано суду розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та розрахунок збитків за актом № 221653 (а.с. 12-13) Згідно листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 17.04.2019 року № 7539-20-9 НКРЕКП вважає, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії був здійснений АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відповідно до вимог Методики (а.с. 14-15) Згідно акту технічної перевірки № 804790 від 02.12.2018 року працівниками Краматорського РЕМ встановлено наступне: пайки, з`єднання в електропроводці до розрахункового лічильника відсутні, ізоляція електропроводки не порушена... Будь - які порушення відсутні. (а.с. 63) Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН», в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН. (а.с. 64) Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 59 від 21.01.2019 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ», в Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ. (а.с. 65) Згідно протоколу засідання комісії Інформаційно - консультаційного центру АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» № 3 від 01.02.2019 року комісія вважає, що 02.12.2018 року представниками Краматорського РЕМ за адресою: вул. Катеринича, 13, кв. 7, м. Краматорськ не було виявлено місце самовільного підключення електропроводки (електроустановок та або стумоприймачів), Акт про порушення № 221653 від 02.12.2018 року складено без дотримання вимог Методики, тому комісія з розгляду актів про порушення Краматорського РЕМ не мала підстав для застосування положень Методики для здійснення на підставі Акту розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. На підставі чого комісія вирішила Краматорському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» привести свої дії по відношенню до побутового споживача [PERSON] у відповідність до вимог чинного законодавства України шляхом скасування нарахувань, здійснених на підставі Акту про порушення № 221653 від 02.12.2018 року, про що повідомити клієнта (а.с. 110-113) Згідно листа Держенергонагляду за вих. № 26-01/41-123 від 06.02.2019 року у відповідь на звернення [PERSON] , зазначено, що інспекція Держенергонагляду у Донбаському регіоні рекомендує АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» виконати рішення Комісії ІКЦ. (а.с. 108-109) У судовому засіданні за клопотанням представника позивача за первісним позовом було допитано свідків. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він працює майстром виробничої ділянки АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». За адресою [PERSON] проводилася технічна перевірка. При перевірці було виявлено, що в стені була ніша, в якій був встановлений автомат. При включенні праски було встановлено, що лічильник не обертався, а праска працювала, тобто електрична енергія споживалася поза лічильником. Вони здійснили заміну лічильника та автомату. Було складено акт, [PERSON] зауважень не надавав. [PERSON] бачив, що лічильник не обертається та з цим погодився. При виявленні самовільного підключення саму точку підключення не було виявлено, оскільки вона була в стені, стіну вони не демонтували, оскільки споживач не погоджувався з демонтуванням стіни та у них не має дозволу на демонтування стіни. Було виявлено місце підключення прибору обліку. Які перетини було видно, ті і були виміряні. Лічильник знаходився у квартирі споживача. Потім для розгляду акту [PERSON] запросили на комісію. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює електромонтером АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Їм надійшов дзвінок, що за адресою: [ADDRESS] здійснюється викрадання електроенергії. 02.12.2018 року вони потрапили до вказаної квартири. Під ключницею було виявлено автомат, при включенні якого лічильник працює, а при виключенні не працює. В ванній кімнаті у розетку включили праску, але лічильник не обертався. При контрольному огляді таке порушення виявити не можливо. Контролер лише оглядає показання лічильника. Ми казали [PERSON] , що якщо не усунути порушення, то квартиру необхідно відключити від світла. [PERSON] погодився та вони замінили лічильник. [PERSON] акт підписав. Схема порушення у акті зазначена вірно. Точка підключення не була виявлена, оскільки необхідно демонтувати стіну. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що вона працює електромонтером Краматорського РЕМ. Вона складала акт про порушення. Підключення було в стіні, вони його не виявили. Проводку всю обстежити було неможливо, оскільки проводка була в стені. Заміри проводили лише проводів, які було видно. Заміри проводить майстер та каже їй дані розтину. Споживач акт підписав та був згодний з порушенням. Вони замінили прибор обліку. Як встановлено п. 8.2.4 глави 8.2 розділу VII ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Згідно преамбули та п.п.30), п.п.56) ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище. У цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Тобто цим Законом визначено, що електропостачальник та оператор системи розподілу це два окремих суб`єкта у сфері функціонування ринку електричної енергії. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», тобто з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», як юридична особа, що відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності, є оператором системи розподілу електричної енергії. Згідно п. 13 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, також має права та обов`язки енергопостачальника. Згідно п. 4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, яка діяла на той час, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Таким чином, працівники Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» як оператора системи розподілу, як правонаступники прав та обов`язків енергопостачальника, станом на 02.12.2018 року мали право виявляти порушення з боку споживачів та оформлювати акти про порушення. Порядок складення актів про порушення визначений Розділом 4 Методики. Згідно п. 4.1. Розділу 4 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Згідно п. 4.2. Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Згідно п. 4.5. Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно ч. 1 ст. 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії. Згідно п.1 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії», цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім частин першої, третьої - одинадцятої статті 47, які набирають чинності через вісімнадцять місяців з дня опублікування цього Закону. Даний Закон був опублікований в офіційному виданні газеті «Голос України» №104-105 від 10.06.2017 року. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», тобто з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії та як правонаступник мало права та обов`язки енергопостачальника лише у період з 11.06.2017 року до 10.12.2018 року включно. Тобто з 11.12.2018 року норми частини першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» прямо забороняли АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу електричної енергії, здійснювати будь-яку діяльність з виробництва, передачі постачання електричної енергії, а тому з цього часу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратило права та обов`язки енергопостачальника. Згідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року, які набрали чинності 13.08.1999 року та втратили чинність 26.06.2018 року, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН» в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН. Оскільки з 11.12.2018 року оператор системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратив права енергопостачальника, тому вищевказана комісія Краматорського РЕМ, зокрема її члени як неуповноважені оператором системи особи, також втратили право розглядати акти про порушення в складі оператора системи розподілу. Згідно п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Враховуючи наведене, з 11.12.2018 року акти про порушення має право розглядати виключно комісія, створена оператором системи розподілу з числа не менш ніж трьох її належним чином уповноважених представників. Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 59 від 21.01.2019 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ» в Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ. Оскільки оператором системи розподілу є Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», тому комісія з розгляду актів про порушення є органом цієї юридичної особи (оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»), через який дана юридична особа реалізує своє право розглядати акти про порушення та визначати обсяг необлікованої електричної енергії та суму завданих споживачем збитків. Таким чином, з 11.12.2018 року розглядати акти про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від імені оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» має право виключно відповідний уповноважений орган даної юридичної особи - Комісія з розгляду актів про порушення Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яка була створена лише 21.01.2019 року. Суд зауважує, що акт про порушення щодо [PERSON] розглядався 26.12.2018 року на засіданні комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», однак жодного нормативного акту на підтвердження створення даного органу (даної комісії) у складі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також щодо визначення кола її повноважень суду надано не було. Акт про порушення відносно споживача [PERSON] було розглянуто комісією Краматорського РЕМ 26.12.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго». Суд не бере до уваги пояснення представника позивача по первісному позову про те, що вищевказана комісія є правонаступницею комісії Краматорського РЕМ ПАТ «Донецькобленерго», оскільки суду не надано жодного доказу на підтвердження створення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» станом на 26.12.2018 року, а також на підтвердження її повноважень щодо розгляду актів про порушення. Таким чином, суд приходить до висновку, що комісія Краматорського РЕМ, створена 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго», після набрання законної сили 11.06.2017 року Закону України «Про ринок електричної енергії» мала право діяти у складі оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (колишнє ПАТ «Донецькобленерго»), який має права електропостачальника, лише до набрання чинності частини першої статті 47 цього Закону, тобто до 11.12.2018 року. Оскільки Комісія для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ була створена у Краматорському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу, лише з 21.01.2019 року на підставі розпорядження начальника Краматорського РЕМ № 59 від 21.01.2019 року, тому у період з 11.12.2018 року по 20.01.2019 року у Краматорському РЕМ була відсутня відповідна повноважна комісія, яка мала визначене законодавством право розглядати акти про порушення. Враховуючи, що акт про порушення відносно споживача [PERSON] було розглянуто 26.12.2018 року комісією Краматорського РЕМ, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»), тому суд приходить до висновку, що цей акт було розглянуто неповноважною комісією, яка згідно ч. 1 ст. 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» втратила відповідні повноваження з 11.12.2018 року. Згідно п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Оскільки оператором системи розподілу є АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», тому саме Комісія з розгляду актів про порушення Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» має право розглядати акти про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від імені оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Згідно надрукованого бланку протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ № 413 від 26.12.2018 року, акт про порушення № 221653 від 02.12.2018 року щодо споживача [PERSON] було розглянуто комісією Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі», яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Таким чином, суд приходить до висновку, що акт про порушення щодо споживача [PERSON] було розглянуто Комісією, яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а тому ця комісія не мала визначених законодавством прав на здійснення дій щодо розгляду актів про порушення від імені даної юридичної особи. Згідно протоколу № 413 від 26.12.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48547,12 грн. Розрахунок недорахованої споживачем електроенергії був здійснений. Методикою розраховується сума електричної енергії, яка спожита та не врахована приладом обліку. Іншого способу визначення об`єму (суми) електричної енергії при виявленні порушень Правил нормами діючого законодавства не передбачено. Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН). Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним. Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року. Правила користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року. Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року. Таким чином, як на час складання акту про порушення від 02.12.2018 року, так і на час розгляду Комісією Краматорського РЕМ 26.12.2018 року, Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність, а набрав чинності інший нормативний документ - Правила роздрібного ринку електричної енергії. Згідно змісту акту про порушення, споживачем [PERSON] були порушені Правила роздрібного ринку електричної енергії. Але норми Методики не містять норм та умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії. Таким чином суд приходить до висновку, що у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем [PERSON] Правил роздрібного ринку електричної енергії. П.3.1 Методики визначено, що вона застосовується на підставі акта про порушення в разі виявлення зокрема такого порушення, як: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Актом про порушення встановлена відсутність технічної можливості виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. Акт про порушення від 02.12.2018 року було підписано споживачем [PERSON] без будь-яких зауважень, у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис: «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис [PERSON] , проте в акті відсутні відомості, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було демонтувати. Пунктом 3.1 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача факту самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза засобом обліку електричної енергії, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Однак, зі змісту акту вбачається, що представниками енергопостачальника не було зафіксовано місце (точку) самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7 Методики. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що представником позивача за первісним позовом в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому як сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням. Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики, в якій потужність самовільного підключення визначається, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Але, оскільки місце самовільного підключення виявлено не було, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення не вилучались, тому суд вважає, що показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та також є припущенням. Крім того, в судовому засіданні представником позивача за первісним позовом та свідками також не було надано пояснень та відповідних доказів, які саме конструкції, у якому приміщенні будинку споживача та яким чином необхідно було демонтувати. Таким чином, хоча факт самовільного підключення відповідачем за первісним позовом спростовано не було, проте позивачем за первісним позовом в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Також суд зауважує, що відповідно до висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладений в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі №910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже, суд приходить до висновку про задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі», а у задоволенні позовних вимог за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, невраховану приладом обліку необхідно відмовити з вищевказаних підстав. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. За змістом ч. 3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Оскільки позивач [PERSON] звільнений від сплати судового збору, а суд дійшов висновку про задоволення позову, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України ці витрати у розмірі 768,40 грн. (судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2019 року, що становить 768,40 грн., за вимогу немайнового характеру) підлягають стягненню з позивача за первісним позовом на користь держави.

Outcome: approved