Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-28 00:00:00

08 березня 2018 року позивачі звернулись до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи: [PERSON], Борівська селищна рада Фастівського району Київської області, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, Фастівська районна державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства шляхом зобов'язання вчинити певні дії. Свої позовні вимоги мотивують тим, що вони є власниками житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], та земельної ділянки загальною площею 0.0991 га, на якій розташований будинок. Житловий будинок позивачів знаходиться зі сторони розмежування земельних ділянок із сусідами за адресою: [ADDRESS], де постійно спільно однією сім'єю проживають відповідачі, які протягом тривалого часу створюють конфлікту ситуацію на та порушують законні права та інтереси позивачів. Так, на території земельної ділянки відповідачів встановлено господарську будівлю тимчасового характеру, яка постійно експлуатується як сарай-крильчатник, у якому одночасно вирощується і тримається понад 250 кролів. Кроляча ферма збудована на відстані 2,20 м від вхідних дверей та вікон житлового будинку позивачів, чим порушено будівельні та санітарні норми. Всі вимоги про перенесення будівлі відповідно до будівельних норм не виконані з боку відповідачів, господарська будівля - сарай для кролів має тимчасовий характер, в ньому проведено світло, але дана господарська будівля не відповідає будівельним нормам, що підтверджується висновком виїзної комісії та актами обстеження посадових осіб. Виходячи з викладеного, позивачі просять зобов'язати відповідачів за власний рахунок демонтувати господарську будівлю для утримання кролів, загальною площею 45 кв.м, (довжина 15,0 м, ширина - 3,0 м, висота - 2,5 м) по [ADDRESS] що знаходиться біля межі розмежування з позивачами, та прибрати всі поодинокі та розміщені групами клітки для утримання кролів, а також прибрати всі майданчики для компосту в глибину їхнього двору на відстань не менш як 25,0 м від їх житлового будинку. В судовому засіданні позивачі та їх представники надали пояснення, аналогічні викладеним, просили позов задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, не скористались своїм правом подати відзив на позовну заяву. Представник відповідачів [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позов визнав частково, вказавши, що дійсно [PERSON] вирощує кролів, для чого встановила у себе на ділянці декілька кліток. При цьому представник не заперечував, що сарай для утримання кролів розташований на відстані від житлового будинку позивачів, яка є меншою ніж передбачено встановленими вимогами. В іншій частині заперечував проти задоволення позовних вимог, вказавши, що відповідачі мають намір перенести будівлю сараю, однак на даний час для цього немає ресурсів, тому спірне питання може бути в подальшому вирішено шляхом переносу, а не демонтажу сараю. Також зазначив, що компостна яма на даний час перенесена, а в крільчатнику залишилось небагато кролів, які ніяким чином не заважають позивачам. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, надала заяву, в якій вказала, що є власницею ? частини житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] та ніяких тимчасових будівель на своїй території не будувала. Тертя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилась, повідомлена вчасно та належним чином. Надала суду пояснення, в яких зазначила, що нею неодноразово надсилались звернення до в.о. голови Борівської селищної ради з проханням вирішити ситуацію, що полягає усуненні перешкод у користуванні майном, дотримання правил добросусідства. Всі негативні явища, що виникли внаслідок дій відповідачів, відповідають викладеним позивачами обставинам, тобто її позиція по відношенню до позову повністю співпадає з позовними вимогами по даній справі. Представник третьої особи Борівської селищної ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи без представника, вирішення спору поклав на розсуд суду. Представник третьої особи Фастівської районної державної адміністрація в судове засідання не з'явився, повідомлений вчасно та належним чином, про причини неявку суду не повідомив. Представник третьої особи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надали суду письмові пояснення, зазначивши, що головним інспектором будівельного нагляду Департаменту за зверненням гр. [PERSON], відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки, було проведено перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, державних будівельних норм, стандартів і правил об'єкту будівництва, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. За результатами перевірки встановлено, що замовником будівництва, гр. [PERSON], на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS], у 2017 році виконані будівельні роботи з розміщення одноповерхової господарської будівлі, виконаної з дерев'яних елементів обшитих листами OSB, без влаштування фундаменту, розміром в плані по зовнішньому контуру 8.9x2.85 м, (сарай для утримання кролів, що експлуатується), на відстані 2.35 м, від житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, без дотримання протипожежних та санітарних норм зазначених у таблиці 3.2а* та таблиці 1, додатка 3.1 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. Водночас, поряд з вищезазначеною господарською будівлею, на відстані 11.5 м, від вікон житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, влаштовано майданчик для компосту без дотримання санітарних норм зазначених у п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. На підставі встановлених порушень складено протокол по справі про адміністративне правопорушення від 19.03.2018. З метою усунення виявлених порушень гр. [PERSON] було видано припис від 26.02.2018 №С-2602/1 з вимогою усунути допущені порушення та її притягнуто до відповідальності, про що винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.03.2018 року №А-2803/3. Враховуючи викладене, представник просив вирішити спір в межах чинного законодавства України. Ухвалою судді від 23 березня 2018 року провадження було відкрито, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 23 травня 2018 року задоволено клопотання відповідача [PERSON] про залучення її в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спорун6а стороні позивача. В судовому засіданні 07 червня 2018 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду по суті. Суд, вислухавши пояснення сторін, покази свідків, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази у межах заявлених позовних вимог, встановив наступне. Згідно договору дарування від 05.03.1986 року [PERSON] є власником 2/7 частин житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] /а.с.18-19/. Інша частина вказаного будинку належить [PERSON] /а.с.16,17/. Крім того, [PERSON] та [PERSON] належить в рівних частках земельна ділянка загальною площею 0.0991 га, на якій розташований будинок /а.с.25, 26/. Згідно довідки Фастівського бюро технічної інвентаризації за №1122 від 04.09.2017, домоволодіння № [ADDRESS] по право спільної часткової власності належить [PERSON] 1\\2 частина, [PERSON] та [PERSON] по 1/4 частині /а.с.36/. Крім того, судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідач [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] /а.с.62/. Таким чином, судом встановлено та не заперечується сторонами, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є власниками земельної ділянки, яка межує з земельною ділянкою, що знаходиться у користуванні відповідачів, тобто сторони є суміжними землекористувачами. Позивачі стверджують, що відповідачами [PERSON] та [PERSON] грубо порушується їх права, як власників земельної ділянки, порушенням будівельних та санітарних норм при встановлені сараю для утримання кролів, майданчику для компосту, та кролячих кліток на суміжній земельній ділянці, що неодноразово ставало підставою для звернення до відповідних органів. Так, з листа Борівської селищної ради від 03.08.2017 року вбачається, що при обстеженні заступником селищного голови по виконавчій роботі та керуючим апаратом земельної ділянки по [ADDRESS] за згоди [PERSON] було виявлено тимчасову споруду, в якій розташовано клітки з кролями, тимчасова споруда розміщена близько 1,5 метрів від тину та близько 2,5 м від будинку [PERSON]./а.с.29/. Депутатом [PERSON] 31.08.2017 було складено акт обстеження, відповідно до якого встановлено, що власники будинку по [ADDRESS] побудували кролячу ферму з великою кількістю кролів від житлового будинку приблизно в 2 метрах, довжина ферми приблизно 15 м. Запах на подвір'ї зловонний, нестерпний /а.с.30/. 15.09.2017 листом №06-13/3047 Фастівська міська державна адміністрація просила Департамент ДАБІ України в Київській області розглянути заяву [PERSON] щодо незаконного будівництва, яке розпочато за адресою: [ADDRESS] /а.с.39/. Згідно із протоколом виїзного засідання тимчасової робочої групи Фастівської РДА від 27.09.2017 року з розгляду звернення позивача [PERSON], встановлено, що [PERSON] разом із чоловіком, з дозволу своєї матері [PERSON], побудувала кролячу ферму біля паркану, який розмежовує земельні ділянки. Зі інформацією Фастівського відділення Васильківського відділу поліції Київської області гр.[PERSON] з приводу встановлення нею будівлі для вирощування кролів проведено профілактичну бесіду. Зі слів керуючого справами Борівської селищної ради [PERSON] земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] не приватизована. Під час обстеження було виявлено, що на земельній ділянці знаходяться кролячі клітки на відстані орієнтовно 1,1 м. до межі та відстані орієнтовно 2,3 м. до житлового будинку суміжного будинку суміжного землекористувача гр. [PERSON], що суперечить табл.3.2а* п.6.525а* ДБН 360-92* «Містобудування. Планування та забудови міських та сільських поселень». Згідно протоколу відповідачу [PERSON] рекомендовано усунути порушення та приватизувати земельну ділянку /а.с.45/. Відповідно до акта обстеження житлових умов від 29.09.2017 року, складеного депутатом селищної ради [PERSON], в присутності [PERSON], [PERSON], адвоката [PERSON], свідків [PERSON],, [PERSON], [PERSON], при огляді земельної ділянки по [ADDRESS] та земельної ділянки по [ADDRESS] було виявлено, що на території подвір'я будинку № 23, що у власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON] самочинно побудовано господарську будівлю постійного характеру, а саме сарай-крільчатник, в якому одночасно вирощують та тримають більше 250 кролів. Крім того, по всій території земельної ділянки розташовані в хаотичному порядку клітки, в тому числі в декількох місцях під парканом, що межує із земельною ділянкою та житловим будинком, що належить [PERSON] та [PERSON] Крім того, під парканом знаходиться один із майданчиків для компосту. На території земельної ділянки будинку № 23 стоїть стійкий різкий специфічний запах /а.с.42-43/. Різкий специфічний запах від кролячого навозу, клітки з кролями по території двору, за парканом позивачів, сарай для кролів, який знаходиться також за парканом, що розмежовує земельні ділянки, зафіксовано у акті обстеження житлових умов від 22 листопада 2017 року /а.с.46/. Згідно акта Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т-2602/1, під час проведення перевірки встановлено, що замовником будівництва гр. [PERSON] на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] у 2017 році виконані будівельні роботи з розміщення одноповерхової господарської будівлі, виконаної з дерев'яних елементів обшитих листами OSB, без влаштування фундаменту, розміром в плані по зовнішньому контуру 8.9x2.85 м, (сарай для утримання кролів, що експлуатується), на відстані 2.35 м, від житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, без дотримання протипожежних та санітарних норм зазначених у таблиці 3.2а* та таблиці 1, додатка 3.1 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. Водночас, поряд з вищезазначеною господарською будівлею, на відстані 11.5 м, від вікон житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці, влаштовано майданчик для компосту без дотримання санітарних норм зазначених у п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень /а.с.114-119/. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області складено припис № С-2601/1 від 26.02.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому зазначено вимогу про усунення порушень [PERSON], встановлених за результатами позапланової перевірки, проведеної за адресою: [ADDRESS] в строк до 26 березня 2018 року /а.с.121/. 19.03.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відносно [PERSON] складено протокол по справі про адміністративне правопорушення №1-Л-А-1903/1, за порушення вимог абз. 5 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3.25а*, п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення /а.с.120/. 28.03.2018 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській областівинесена постанова № А-2803/3 по справі про адміністративні порушення за якою визнано [PERSON] винною у вчиненні адміністративного порушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 850 грн. /а.с.122,123/. Перш за все, суд вважає за необхідне зазначити, що виходячи з принципу диспозитивності цивільного процесу, закріпленому у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, тому встановленню та дослідженню у спірних правовідносинах підлягають обставини, які свідчать про наявність або відсутність порушень будівельних та санітарних норм при встановлені відповідачами сараю для утримання кролів, майданчику для компосту та кролячих кліток, а також наявність або відсутність порушень останніми правил добросусідства. Відповідно до ч. 1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Конституцією України (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 р. відповідно до Закону від 17 липня 1997 р. N 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів 2. N 4, N 7 та N 11 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (статті 316, 317, 319, 321 ЦК України). Згідно зі статтями 316, 317, 319 ЦК України передбачає, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 391 ЦК України та ч. 3 ст. 152 ЗК України власник земельної ділянки має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своєю земельною ділянкою. Позов про усунення порушень, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню, якщо позивач доведе, що він є власником земельної ділянки, і що діями відповідача порушується його право власності. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог цієї статті суд повинен встановити наявність певних обставин, які свідчать про те, що відповідачі порушили закон (технічних норм і правил), а також що такі дії порушують права позивачів. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial