Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] у якому просить суд : - визнати такою, що порочить і принижує його, [PERSON] честь, гідність та ділову репутацію: образливу інформацію висловлену фізичною особою - [PERSON] , [INFO] о 17 годині 29 хвилин в прямому ефірі на сторінці групи « [INFO] » в соціальній мережі « FасеЬоок » та того ж дня о 19 годині 02 хвилини на своїй сторінці « [PERSON] » а саме: «[INFO]» (час ефіру з 01-39 по 01-42); «[INFO]» (час ефіру з 02-32 по 02-37); «[INFO]. (час ефіру з 05-50 по 06-05); « [INFO]» (час ефіру з 06-45 по 07-00) а також у своїх коментарях до власного прямого ефіру від [INFO] (мовою оригіналу): «[INFO] »; - стягнути з [PERSON] на його користь: [PERSON] грошову компенсацію за моральну шкоду, завдану [PERSON] шляхом поширення інформації що ганьбить честь, гідність, ділову репутацію [PERSON] у прямому ефірі [INFO] о 17 годині 29 хвилин на сторінці групи « [INFO] » у соціальній мережі « FасеЬоок » та того ж дня о 19 годині 02 хвилини на своїй сторінці « [PERSON] » а саме: «якесь [INFO] » (час ефіру з 01-39 по 01-42); « [INFO] » (час ефіру з 02-32 по 02- 37); «[INFO]. (час ефіру з 05-50 по 06-05); « [INFO]» (час ефіру з 06- 45 по 07-00), та у коментарях до власного прямого ефіру від [INFO] (мовою оригіналу): « [INFO] », у розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень та судові витрати у сумі 2942,8 гривень . Позовні вимоги мотивовані тим, що підставою цієї позовної заяви стало публічне звернення [INFO] о 17 годині 29 хвилин фізичної особа [PERSON] (далі - [PERSON] , відповідач), у прямому ефірі на сторінці групи «[INFO]» в соціальній мережі « FасеЬоок », доступною за гіперпосиланням : [INFO] під заголовком (мовою оригіналу): «[INFO]» де відповідач висловив наступну інформацію образливого змісту на його - [PERSON] адресу, а саме: «[INFO]» (час ефіру з 01-39 по 01-42); «[INFO]» (час ефіру з 02-32 по 02-37); «[INFO] (час ефіру з 05-50 по 06-05); «[INFO]» (час ефіру з 06-45 по 07-00). При цьому того ж дня у власному коментарі на сторінці групи «[INFO]» в соціальній мережі « FасеЬоок » до даного прямого ефіру, [PERSON] зазначив наступне (мовою оригіналу) [PERSON] - 0:00 : [INFO]. Того ж дня о 19 годині 02 хвилини [PERSON] поширив відеозапис зазначеного прямого ефіру з образливими словами на його адресу також на своїй сторінці « [PERSON] » у соціальній мережі « FасеЬоок ». Академічний тлумачний словник української мови в 11 томах (1970- 1980) - том 5, 1974-стор. 561 розкриває значення поняття ОБРАЗИ як-от: 1.Зневажливе висловлювання, негарний вчинок і т. ін., що спрямовані проти кого-небудь і викликають у нього почуття гіркоти, душевного болю. 2.Почуття гіркоти, досади, викликане в кого-небудь чиїмсь зневажливим словом, негарним вчинком і т. ін. Між тим, хоча слово «[INFO]» і не має точного лексичного значення у цьому словнику, але у даному ефірі воно використане [PERSON] у словосполученні як-от «[INFO]» тобто сприймається глядачами однозначно як образа. Протягом усього прямого ефіру [PERSON] висловлює своє невдоволення незаконними (на його думку) діями різних посадових осіб які притягли його до адміністративної відповідальності та пов`язує ці дії із ним, позивачем, як Олександрійським міським головою - [PERSON] . При цьому [PERSON] звертається до нього (зокрема, особи яка старше його у два рази за віком) у безцеремонній та принизливій форми, виказуючи таким чином невдоволення його, позивача , нібито незаконними (на його думку) діями. Також [PERSON] висловив інше образливе слово на його адресу: як-от «[INFO]» поєднуючи дане словосполучення з інформацією про вчинення незрозуміло якихось протиправних дії (спричинення комусь тілесних ушкоджень, паління якогось майна та незаконних арештів майна), отже ці вирази на його, позивача, адресу у будь якому разі сприймаються глядачами прямого ефіру як негативне явище. Інший образливий вираз на його, позивача , адресу : «[INFO]» ганьбить його не тільки як людину, а порушує його ділову репутацію як Олександрійського міського голови, якого 4 рази обирають мешканці нашого міста на цю посаду. Щодо коментарю який сам [PERSON] виклав [INFO] о 17 годин 29 хвилин на сторінці групи « [INFO] » до власного прямого ефіру, то слово [INFO] (мовою оригіналу) тобто [INFO] (українською мовою) у відповідності до Академічного тлумачного словнику української мови в 11 томах (1970 - 1980) - том 5, 1974 - стор. 362 це та людина якому не властива порядність, здатний на низькі, негідні вчинки, відтак це не що інше як образлива інформація на його, позивача, адресу. Використання [PERSON] образливих слів на його адресу у публічному доступі свідчить, на думку позивача, про очевидну неповагу до його, [PERSON] , честі, гідності , як фізичної особи, громадянина України, народного депутата України VI скликання, Почесного громадянина міста Олександрі, людини яка у 2 рази старше відповідача за віком, а також ділову репутацію його, як Олександрійського міського голови, який 4 рази обирався на цю посаду, адже виражені відповідачем у брутальній та непристойній форма, що завдало йому моральну шкоду, яку він оцінює у 100 000 грн. Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшло клопотання про проведення розгляду справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що позивач є публічною особою, а тому має бути готовий до своєї критики. Крім того, висловлена відповідачем інформація є оціночним судженням, що є самостійною підставою для відмови у задоволення позову. Не заперечував того факту, що дійсно [PERSON] , зазначена у позові інформація, була розповсюджена у мережі інтернет. Суд, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до такого висновку. Судом встановлено, що [INFO] о 17 годині 29 хвилин [PERSON] , у прямому ефірі на сторінці групи «[INFO]» в соціальній мережі « FасеЬоок », під заголовком (мовою оригіналу): «[INFO]» , висловив інформацію на адресу [PERSON] наступного змісту : «[INFO]» (час ефіру з 01-39 по 01-42);«[INFO]» (час ефіру з 02-32 по 02-37);«[INFO] (час ефіру з 05-50 по 06-05); «[INFO]» (час ефіру з 06-45 по 07-00) (а.с. 10, 11, 16). При цьому того ж дня у власному коментарі на сторінці групи «[INFO]» в соціальній мережі « FасеЬоок » до даного прямого ефіру, [PERSON] зазначив наступне (мовою оригіналу) [PERSON] - 0:00 : [INFO] (а.с.10). Того ж дня о 19 годині 02 хвилини [PERSON] поширив відеозапис зазначеного прямого ефіру на своїй сторінці « [PERSON] » у соціальній мережі « FасеЬоок » (а.с. 11, 16). Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1 ст. 76, ч.ч.1,2 ст. 77 ЦПК України). В статтях 3, 28 Конституції України визначено, що честь і гідність людини є найвищою соціальною цінністю та, що кожен має право на повагу до його гідності. Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Відповідно до роз`яснень, викладених у абзацах 3, 5 пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою статті 277 ЦК та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду. Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, наддавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. За своїм характером судження є розумовим актом, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, що пов`язано з такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Відповідно до абзацу першого п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року N 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Академічний тлумачний словник української мови в 11 томах (1970- 1980) - том 5, 1974-стор. 561 розкриває значення поняття ОБРАЗИ як : - зневажливе висловлювання, негарний вчинок і т. ін., що спрямовані проти кого-небудь і викликають у нього почуття гіркоти, душевного болю; -почуття гіркоти, досади, викликане в кого-небудь чиїмсь зневажливим словом, негарним вчинком і т. ін. Слово «[INFO]» не має точного лексичного значення у Академічному тлумачному словнику, але у ефірі воно використане [PERSON] у словосполученні «[INFO]» тобто у формі образи. Протягом прямого ефіру [PERSON] висловлює своє невдоволення діями різних посадових осіб та пов`язує ці дій із [PERSON] - Олександрійським міським головою . Також [PERSON] висловив на адресу позивача інформацію наступного змісту: «[INFO]» поєднуючи дане словосполучення з інформацією про вчинення протиправних дії (спричинення тілесних ушкоджень, паління майна та незаконних арештів майна), тому ці вирази на адресу позивача, сприймаються глядачами прямого ефіру як негативне явище. Інший образливий вираз , який був висловлений відповідачем на адресу [PERSON] : «[INFO]» . Слово [INFO] (мовою оригіналу) тобто [INFO] (українською мовою) у відповідності до Академічного тлумачного словнику української мови в 11 томах (1970 - 1980) - том 5, 1974 - стор. 362 це та людина якому не властива порядність, здатний на низькі, негідні вчинки. Частина 1 ст. 23 ЦК України закріплює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Оскільки суб`єктивну думку відповідача було висловлено у формі образи, що принижує честь і гідність позивача, порушує його особисті немайнові права і такі дії призвели до заподіяння йому моральної шкоди яку суд, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності, визначає у розмірі 2000,00 грн. Суд погоджується із доводами представника відповідача про те, що позивач являється публічною особою, а тому має бути готовий до своєї критики, але така критика може бути висловлена у допустимій формі, без застосування образ. Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог . Враховуючи вказані норми закону, суд вважає, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог : 840,80 грн за вимогу немайнового характеру та 4.20 грн за вимогою майнового характеру (2000грн (сума моральної шкоди, яка підлягає стягненню) : 100000 (ціна позову за вимогою про стягнення моральної шкоди) = 0.002; 2102 грн (сума судового збору, яка підлягала до сплати за другою вимогою) * 0.002 = 4.20грн.)

Outcome: partial