Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-18 00:00:00

[PERSON] і [PERSON] звернулися до суду із позовною заявою, у якій просять: зобов`язати [PERSON] не чинити позивачам у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] ; визначити такий порядок побачень з дитиною: щосуботи та щонеділі з 17 год 00 хв до 20 год 00 хв, без присутності матері [PERSON] та з можливістю перебування дитини за місцем проживання позивачів за адресою: [ADDRESS] . Позов обґрунтовують\~тим,\~що з\~17\~жовтня 2015\~року позивач\~ [PERSON] \~перебував у\~зареєстрованому шлюбі\~з відповідачем\~у справі\~ [PERSON] ,\~який було\~розірвано 10\~січня 2021\~року рішенням\~Яворівського районного\~суду Львівської\~області.\~ [INFO] у\~сторін народилася\~дитина [PERSON] .Після розірвання\~шлюбу відповідач\~перешкоджає у\~спілкуванні з\~дитиною,\~позбавляє позивачів\~можливості брати\~участь у\~її вихованні.Розпорядженням Яворівської\~районної державної\~адміністрації №\~397/02-06\~від 01\~липня 2020\~року було\~встановлено [PERSON] \~порядок участі\~у вихованні\~малолітнього сина\~ [PERSON] ,\~а саме\~визначено час\~зустрічей та\~зобов`язано [PERSON] \~не чинити\~перешкод у\~спілкуванні з\~дитиною.Однак, відповідач категорично відмовляється виконувати вказане розпорядження, не дозволяє бачитися з дитиною, не відпускає дитину до тата і баби, коли вони приходять до її місця проживання, щоб побачитися з дитиною [PERSON] виключає телефон, не виходить з будинку та не випускає з нього дитини. Оскільки згоди між ними щодо участі у спілкування з дитиною не досягнуто, вони змушені звернутися до суду з даним позовом та просять задовольнити позовні вимоги. Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 09 листопада 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 01 грудня 2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] просила позов задовольнити з підстав наведених в ньому. Додатково пояснила, що [PERSON] близько 2,5 років проживає окремо, з цього часу вона не бачила онука [PERSON] . Також вона дзвонила до [PERSON] , однак та не розмовляла з нею. Крім того, її син [PERSON] близько року не бачив свого сина, оскільки відповідач не дозволяє йому зустрічатися з дитиною чи розмовляти по телефону. Разом з тим, [PERSON] утримує [PERSON] та свого сина [PERSON] , дає кошти на продукти та одяг. Також зазначила, що погоджується із встановленим органом опіки та піклування порядком побачень із дитиною, визначеним висновком Органу опіки та піклування Яворівської районної державної адміністрації від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21. В судовому засіданні представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Яворівської районної державної адміністрації Львівської області (Орган опіки та піклування) [PERSON] просив встановити спосіб участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] визначений, висновком від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21. Також зазначив, що він був членом комісії Органу опіки та піклування, яка вирішувала питання побачень позивачів з неповнолітнім [PERSON] [PERSON] був присутній на засіданні комісії 01 липня 2020 року і його думку було з`ясовано на цьому засіданні, на іншому засіданні 27 січня 2021 року його не заслуховували. На другому засіданні була присутня лише [PERSON] , [PERSON] брала участь в засіданні комісії 27 січня 2021 року в телефонному режимі, повідомивши, що не може бути присутня через карантин, зазначила, що категорично проти спілкування сина з його батьком і бабою без її присутності, а щодо спілкування позивачів з дитиною загалом чіткою позиції не висловила. В судове засідання позивач [PERSON] не прибув, однак подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Також у поданій заяві вказує, що погоджується із поданим висновком Органу опіки та піклування Яворівської районної державної адміністрації Львівської області щодо порядку побачень з дитиною. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не прибула, про розгляд справи повідомлена належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення. Також про причини неявки суд не повідомила, своїх заперечень та відзиву на позов не подала. Зважаючи на наведене, враховуючи думку позивача [PERSON] , судом в судовому засіданні вирішено провести заочний розгляд справи, про що постановлено ухвалу, занесену до протоколу судового засідання. За наведених обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача і позивача [PERSON] та постановити заочне рішення у справі. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача [PERSON] та представника третьої особи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, зважаючи на таке. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 17 жовтня 2015 року зареєстрували шлюб, який рішенням Яворівського районного суду Львівської області від 10 січня 2020 року розірвано. [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітнього [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданим 15 серпня 2019 року. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 27 грудня 1984 року, [PERSON] в графі мати вказано [PERSON] . [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про переміну прізвища, імені, по батькові серії [NUMBER] . Отже, [PERSON] є бабою [PERSON] . Відповідно до розпорядження Яворівської районної державної адміністрації № 397/02-06 від 01 липня 2020 року, [PERSON] встановлено порядок побачень з його малолітнім сином [PERSON] , а саме перша, третя суботи місяці з 11 год 00 хв до 13 год 00 хв, друга, четверта неділі місяця з 11 год 00 хв до 13 год 00 хв. Також вказаним розпорядженням зобов`язано [PERSON] не чинити перешкод у спілкуванні [PERSON] з його малолітнім сином. Як встановив суд з пояснень позивачів, представника третьої особи і матеріалів справи, після припинення шлюбних відносин між [PERSON] та [PERSON] дитина проживає разом з матір`ю. Так суд на підставі зазначених доказів встановив, що між сторонами не досягнуто згоди з приводу участі батька та баби у вихованні та спілкуванні з дитиною. Висновком Органу опіки та піклування Яворівської районної державної адміністрації від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21 встановлено порядок зустрічей позивачів [PERSON] та [PERSON] з дитиною, а саме: особисте побачення та спільне проведення часу у першу і третю суботи місяця з 11 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин, другу і четверту неділі місяця з 11 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин, щосереди з 17 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин. Одночасно комісією рекомендовано, щоб зустрічі батька і баби з дитиною відбувались в присутності матері дитини [PERSON] . Відповідно до ст.12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх заміняють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Відповідно до ст. 15 Закону України "Про охорону дитинства" дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Згідно із ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до ст. 153 Сімейного кодексу України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Статтею 157 Сімейного кодексу України встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ст.159 Сімейного кодексу України якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. За змістом ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько та баба, які проживають окремо від дитини, також мають право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати їм спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Зокрема, той факт, що [PERSON] чинити [PERSON] та [PERSON] перешкоди у спілкуванні з малолітнім [PERSON] , підтверджується поясненнями представника третьої особи Яворівської районної державної адміністрації (Органу опіки та піклування), фактом звернення позивачів до Органу опіки та піклування із заявами про встановлення порядку побачень із дитиною та усунення перешкод у спілкуванні, висновком про участь [PERSON] і [PERSON] у спілкуванні з дитиною від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21. Крім того, такі твердження позивачів відповідач [PERSON] фактично не заперечила в підготовчому судовому засіданні. Дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку про те, що підстави для усунення батька [PERSON] та баби [PERSON] від спілкування з дитиною відсутні, а тому, враховуючи відсутність згоди між сторонами щодо порядку участі позивачі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, такий порядок підлягає встановленню в судовому порядку. Враховуючи зміст позовних вимог, а також висновок Органу опіки та піклування Яворівської районної державної адміністрації від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21, наданий на виконання ст. 19 Сімейного кодексу України, з яким позивачі погодилися, суд вважає можливим визначити вказаний у ньому спосіб участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні та спілкуванні [PERSON] , [INFO] , а саме: особисте побачення та спільне проведення часу у присутності матері [PERSON] у першу і третю суботи місяця з 11 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин, другу і четверту неділі місяця з 11 години 00 хвилин до 13 години 00 хвилин, щосереди з 17 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин. Встановлюючи вказаний спосіб участі батька [PERSON] та баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні дитини, суд керується виключно інтересами дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, а також закріплений у положеннях норм чинного законодавства України принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, активне бажання батька та баби брати участь у вихованні та спілкуванні із [PERSON] . Щодо вимоги позивачів про визначення порядку побачень з дитиною за відсутності матері [PERSON] , на думку суду, проведення зустрічей батька та баби з дитиною без присутності матері може негативно вплинути на психоемоційний стан дитини, оскільки між позивачами та дитиною відсутній сталий психологічний зв`язок та дитина, враховуючи її вік та тривале проживання з матір`ю, окремо від позивачів. Також суд вважає, що для налагодження довірливих відносин між батьком, бабою і дитиною необхідний час, протягом якого поступово буде відбуватися налагодження спілкування та формування емоційної прив`язаності [PERSON] до позивачів. Наведене узгоджується із висновком, викладеним у поставі Верховного суду від 23 червня 2020 року у справі № 754/9026/16-ц. Суд також враховує, що необхідність спілкування позивачів з дитиною на даний час саме в присутності матері узгоджується з висновком Яворівської районної державної адміністрації від 27 січня 2021 року № 69-32/0/2-21, з яким позивачі погодилися. При цьому, позивач [PERSON] в судовому засіданні також зазначила, що зважаючи на те, що вони тривалий час не бачилися з малолітнім [PERSON] , на початку зустрічі з ним доцільні в присутності мами [PERSON] . Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно з ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання позовної заяви [PERSON] та [PERSON] сплатили судовий збір по 840, 80 гривень, що підтверджується платіжним дорученням від 04 листопада 2020 року. Судовий збір сплачено в розмірі, встановленому статтею 4 Закону України «Про судовий збір». Оскільки суд ухвалив рішення про часткове задоволення позовних вимог, з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь [PERSON] та [PERSON] по 420, 40 гривень.

Outcome: partial