Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-06 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення пені за несплату аліментів, який в подальшому, до початку судового розгляду уточнила( а.с. 39-40). В обґрунтування позову зазначає, що вона перебувала з відповідачем у шлюбі. Шлюб за рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя від 23.09.2013 року було розірвано. Від шлюбу мають дитину доньку [PERSON] , [INFO] . Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя від 17.10.2016 року з відповідача стягнуто на її користь на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1\\4 частки зі всіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 23.06.2016 року. Стягнення аліментів здійснюється в примусовому порядку Лівобережним ВДВС в м. Маріуполі Донецької області. Аліментні зобов`язання відповідачем не виконуються, у зв`язку з чим утворилася заборгованість за аліментами за період з 01 червня 2017 року по 19 квітня 2021 року у розмірі 102542,74 гривні. Вважає, що з урахуванням наявності заборгованості за аліментами, з відповідача, відповідно до ч.1 ст.196 СК України, повинна бути стягнута пеня за прострочення виплати аліментів за вищевказаний період. Проте пеня може бути стягнута не більш 100 відсотків заборгованості за аліментами, тому просить суд стягнути пеню у розмірі 102542,74 гривні. У судове засідання позивачка та її представник адвокат Волощук Г.О. не з`явилися, надали суду заяви з проханням розглянути справу без їх участі. Також в заявах зазначили, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. В заяві також зазначив, що він дійсно визнає заборгованість за аліментами у розмірі 102542,74 гривень, проте у нього не має можливості її погасити. При виникненні можливості погасити цю заборгованість він її погасить. Просив суд вирішити позов на розгляд суду. Ухвалою суду від 7 вересня 2020 року відкрито провадження по даній цивільній справі, розгляд якої постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов наступного. Судом встановлено, що рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя від 17.10.2016 року з [PERSON] стягнуто на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1\\4 частини від усіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 23.06.2016 року. На виконанні в Лівобережному ВДВС у м. Маріуполі перебуває виконавчий лист № 265/3710/16-ц виданий Орджонікідзевським районним судом м. Маріуполя про стягнення з [PERSON] аліментів за вищевказаним рішенням суду. Заборгованість за аліментами за період з 01 червня 2017 року по 19 квітня 2021 року складає 102542,74 гривень, що підтверджується довідками Лівобережного ВДВС у м. Маріуполі. Відповідач [PERSON] не заперечував проти наявності такої заборгованості за аліментами, та не надав суду доказів на спростування цієї заборгованості за аліментами. За розрахунком, який було надано позивачкою до уточненої позовної заяви, розмір пені за прострочення по виплаті аліментів за вищевказаний період складає 395512,08 гривень. Відповідно до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 20.07.2020 по справі № 362/4462/16 Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць (сума аліментів які не були сплачені); Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів, починаючи з першого дня першого місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць (сума аліментів які не були сплачені); Q2- кількість днів прострочення сплати суми аліментів, починаючи з першого дня першого місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Окрім того, відповідно до роз`яснень викладених у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" передбачена ст. 196 Сімейного кодексу України??відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Таким чином, Верховним Судом України було зроблено висновок, відповідно до якого встановлено виключні випадки, за яких в діях платника аліментів відсутні ознаки вини. Відсутність у відповідача змоги виплачувати аліменти не є виключним випадком, за яким в його діях відсутні ознаки вини щодо несплати аліментів на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] . Відповідач не надав суду жодного доказу про наявність у нього виключних випадків, що стали причиною невиплати аліментів на утримання дитини. За розрахунком, який було надано позивачкою до уточненої позовної заяви, розмір пені за прострочення по виплаті аліментів за вищевказаний період складає 395512,08 гривень. Даний розрахунок проведений за вищевказаною формулою, що зазначено в розрахунку. Відповідач не надав суду контррозрахунку пені, який зроблено позивачкою, та доказів щодо спростування визначеного позивачкою розрахунку, тому суд приймає до уваги при вирішенні спору по суті даний розрахунок пені за прострочення сплати аліментів. Таким чином, загальна сума пені за прострочення [PERSON] сплати аліментів на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , за період з 01 червня 2017 року по 19 квітня 2021 року, складає 395512,08 гривень Заборгованість за аліментами за вищезазначений період часу, яка підтверджена довідками, наданими відповідачем, що є тотожними в частині визначення щомісячної заборгованості за аліментами, складає 102542,74 гривень. Пеня, як зазначено в ст. 196 СК України, не може перевищувати 100 % заборгованості, тому з відповідача підлягає стягненню пеня у розмірі 102542,74 гривень . Відповідно до ч.2 ст.196 СК України розмір пені (неустойки) може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] не має будь-яких доходів, у власності нерухомого і рухомого майна немає, щомісячно не сплачує аліменти на користь позивачки. Позивачкою не надано суду доказів, які б спростували дані обставини. Враховуючи матеріальний стан відповідача, розумність, доцільність стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів, суд дійшов висновку про зменшення розміру пені (неустойки) на 50%, тобто на 51271,37 гривень, що відповідає вимогам ч.2 ст.196 СК України, та стягує з відповідача за прострочення сплати аліментів на неустойку у розмірі 51271,37 гривень, внаслідок чого частково задовольняє позовні вимоги позивачки [PERSON] . Суд, відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягує з [PERSON] на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 гривень.

Outcome: partial