Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-26 00:00:00

16 березня 2016 р. кредитна спілка «Взаємний кредит» звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Власником квартири № 30 у цьому ж будинку є відповідач. 9 грудня 2015 р. та 31 січня 2016 р. з вини відповідача було залито квартиру позивача, про що були складені відповідні акти. За зведеним кошторисним розрахунком, складеним ТОВ «БК Профтехнагляд», розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири складає 34\~862,00 гривні, до якої входить вартість необхідного відновлювального ремонту квартири. Неодноразове залиття квартири вплинуло на діяльність юридичної особи, а саме порушення робочого ритму, зниження розміру прибутку й авторитету фірми, виникнення напруженої обстановки в робочому колективі, чим позивачу завдано моральної шкоди, розмір якої позивач оцінює у 10\~000,00 гривень. Просив стягнути з відповідача матеріальну та моральну шкоду у зазначених вище розмірах та судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 378,00 гривень. У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач та його представник позов визнали частково, зазначивши, що позивачем завищено розмір фактичних збитків, оскільки у кошторисному розрахунку розмір збитків не вказано, не зазначено суми на поточний ремонт квартири, а вказано лише вартість будівельних матеріалів за 100 кв.м без зазначення ціни. Загалом вартість ремонту складає 2\~400 гривень, яку відповідач в змозі зробити своїми засобами. Моральна шкода є необґрунтованою жодними доказами. Також відповідач та його представник відмовились заявляти клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи у справі, зазначивши, що її вартість більша, ніж спричинена шкода. Заслухавши учасників процесу, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, суд встановив наступне. Позивач [PERSON] спілка «Взаємний кредит» на підставі договору купівлі-продажу від 11 грудня 2006 р. є власником квартири [ADDRESS]. Право власності позивача зареєстровано належним чином, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданим ОП «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» № 13252756 від 17 січня 2007 р. (арк. справи 5). 11 грудня 2015 р. сталося залиття належної позивачеві квартири, про що комісією ЦТО МКП «ОСНОВАНІЄ» складено акт. За змістом акту встановлено: -кухня: залито стелю пінопластикова плитка 6 шт., стіни ? шпалери, ? кахельна плитка, залити шпалери 2 кв.м, патьоки на кахлі 3 кв.м, наявне відшарування кахля 1 кв.м, підлога лінолеум, залито 1 кв.м; -санвузол: стеля залито 6 шт. пінопластикових плиток, на стінах кахель патьоки 15 кв.м, відшарування кахлю 1,5 кв.м; -коридор: залити стіни шпалери 0,73 кв.м, стеля шпалери, залито 2 кв.м. Залиття сталося з причини того, що розведення холодного водопостачання прийшло в несправність у квартирі № 30. Комісія дійшла висновку, що питання усунення наслідків залиття рекомендовано вирішити із володільцем квартири № 30 в порядку, встановленому законом (арк. справи 6). 4 лютого 2016 р. знову сталося залиття належної позивачеві квартири, про що комісією ЦТО МКП «ОСНОВАНІЄ» складено акт. За змістом акту встановлено: -кімната: стеля полістирольна плитка, стіни поклеєні шпалерами зі слідами залиття площею 5 кв.м, відшарувались від основи 2,5 кв.м, підлога лінолеум без пошкоджень; -кухня: стеля полістирольна плитка, відшарувалось 0,5 кв.м, стіни поклеєні шпалерами зі слідами залиття 2 кв.м; -залито стелю пінопластикова плитка 6 шт., стіни ? шпалери, ? кахельна плитка, залити шпалери 2 кв.м, патьоки на кахлі 3 кв.м, наявне відшарування кахлю 1 кв.м, підлога лінолеум, залито 1 кв.м; -коридор: стеля та стіни поклеєні шпалерами, наявні сліди залиття площею 2 кв.м, відшарувалось 1,5 кв.м; -санвузол: деформовано деревяні двері. Залиття сталося з причини відриву шлангу забору води на пральній машині у квартирі № 30. Комісія дійшла висновку, що володільцю квартири № 30 слід привести обладнання в належний стан, питання про відшкодування школи вирішити в порядку, встановленому законом (арк. справи 7). Так, наведені вище акти, складені уповноваженими особами житлово-комунального підприємства, ніким не оспорені та не визнані у встановленому законом порядку недійсними, тому суд вважає, що залиття квартири позивача сталося саме з вини відповідача [PERSON] і на нього необхідно покласти обовязок по відшкодуванню матеріальної шкоди. Квартира [ADDRESS] (нині Соборному) належала [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 8 жовтня 1991 р. Право власності на квартиру було зареєстровано на підставі чинного на той час законодавства в органах БТІ (арк. справи 8385). 27 квітня 2008 р. [PERSON] померла, що підтверджується копією актового запису про її смерть (арк. справи 107), копією свідоцтва про смерть серії 1-ЖС № 110303, виданим 29 квітня 2008 р. Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 4095 (арк. справи 110). В судовому засіданні відповідач пояснив, що він є єдиним спадкоємцем після смерті його матері [PERSON], спадщину прийняв шляхом фактичного вступу в управління квартирою, до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини не звертався з причин відсутності коштів, що також підтверджено листом Третьої Запорізької державної нотаріальної контори від 7 червня 2016 р. № 01-16 (арк. справи 96). На час залиття квартири відповідач зареєстрований та на законних підставах проживав у вищевказаній квартирі, що підтвердженого відповідним штампом в його паспорті. Також, зазначені факти не оспорювалися сторонами у судовому засіданні. Відповідач [PERSON] 2 лютого 2016 р. надав позивачеві заяву про надання дозволу на відшкодування збитків шляхом щомісячної сплати суми у розмірі, не меншому 1\~000 гривень, згідно з актом списання (арк. справи 8). Також відповідач не заперечував своєї вини у залиттях квартири позивача у судовому засіданні, проте оспорював розмір заподіяної шкоди. На обґрунтування розміру позовних вимог позивачем надано кошторисну документацію вартості поточного ремонту квартири [ADDRESS] після залиття, складену ТОВ «Будівельна компанія «Профтехнагляд» на підставі договору з позивачем від 22 лютого 2016 р. (арк. справи 934). Відповідно до зазначеної кошторисної документації вартість відновлювального ремонту квартири позивача з метою усунення наслідків залиття складає 34\~862,00 гривень (у тому числі, вартість робіт, матеріалів). Судом не приймаються до уваги заперечення відповідача в тій частині, що ТОВ «БК «Профтехнагляд» не складало кошторисної документації, оскільки як вбачається з наданих суду документів кошториси, дефектний акт та ін. документація складена інженером-проектувальником [PERSON], яка має відповідний кваліфікаційний сертифікат (арк. справи 11). З договору та акту здачі-прийняття робіт вбачається, що [PERSON] є директором ТОВ «БК «Профтехнагляд», яка підписала ці договір та акт (арк. справи 9, 10). Також суд вважає необґрунтованим визначений відповідачем розмір шкоди 2\~400 гривень, оскільки він не підтверджений жодними належними та допустимими доказами, а ґрунтується лише на припущеннях відповідача. В цей же час, судом неодноразово розяснювалось право відповідача заявити клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи, однак відповідач від її призначення відмовився, мотивуючи недоцільністю, оскільки її вартість буде більша за розмір шкоди. Тому, суд, з урахуванням наданих суду доказів, дійшов висновку, що в даному випадку при визначенні вартості відновлювального ремонту квартири позивача, яку належить стягнути на його користь з відповідача, слід виходити саме з кошторису, складеного інженером-проектувальником [PERSON] ТОВ «БК «Профтехнагляд», відповідно до якого вартість ремонту становить 34\~862,00 гривень. Частиною 1\~ст. 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно\~ст. 22 ЦК України, особа, якій спричинено збитки внаслідок порушення його цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п.1 ч. 2\~ ст. 22 ЦК України, збитками є: втрати, понесені особою в звязку з пошкодженням або знищенням майна, а також витрати, які особа понесла або повинна була понести для поновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частина 3 названої статті передбачає, що збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо законом або договором не встановлено відшкодування в меншому або більшому розмірі. Відповідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, суд приходить до переконання, що відповідачем всуперечвимог ст.ст. 10, 11 ЦПК не доведено обґрунтування своїх заперечень проти позову, а тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог КС «Взаємний кредит» в частині відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 34\~862,00 гривень. Поряд із цим, позовні вимоги КС «Взаємний кредит» про відшкодування моральної шкоди суд вважає необґрунтованими, з огляду на таке. Згідно зі\~ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.7\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"\~(із подальшими змінами), заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Згідно з п.5 вищевказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, а також вини останнього в її заподіянні. Позивачем не надано суду належних та допустимих доказів наявності моральної шкоди, яка була заподіяна юридичній особі внаслідок залиття квартири позивача. Зокрема, зазначаючи про те, що відбулось порушення робочого ритму, зниження розміру прибутку й авторитету фірми, виникнення напруженої обстановки в робочому колективі, позивач не посилався на докази таких обставин. Також залишився недоведеним і розмір заподіяної моральної шкоди у 10\~000 гривень, визначений позивачем. Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов КС «Взаємний кредит» підлягає частковому задоволенню, внаслідок чого з відповідача на користь позивача належить стягнути суму матеріальної шкоди у розмірі 34\~862,00 гривень. У відповідності до\~ст. 88 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягають судові витрати зі сплати судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог, які підтверджені документально. З урахуванням, що судовий збір було сплачено позивачем у мінімальному розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», з відповідача на користь позивача належить стягнути 1\~378,00 гривень.

Outcome: partial