Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

Короткий зміст вимог Позивач в вересні 2016 року звернувся з зазначеним позовом до [PERSON] в якому просив зобов`язати відповідача усунути перешкоди у спілкуванні з донькою [PERSON] , [INFO] та визначити такі способи його участі у спілкуванні та вихованні дитини : систематичні побачення з донькою на протязі 1 го та 3-го тижня кожного місяця та в день народження доньки в день 8 березня в Новий рік та на Різдво Христове, Великдень та в день її хрещення 18 квітня з 14-00 год. до 18-00 год. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що, вони з відповідачем перебували у шлюбі, який розірвано. Від даного шлюбу в них народилася дитина [PERSON] , [INFO] . Після визначення місця проживання дитини із матір`ю, відповідач чинить йому перешкоди у спілкуванні з дитиною не дивлячись на встановлений службою у справах дітей графік спілкування. В зв`язку з чим він змушений звернутися з даним позовом до суду. [PERSON] 19.01.2017 року звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до [PERSON] про визначення способу участі батька у вихованні дитини в якій просить визначити спосіб участі батька у спілкуванні з дитиною: кожного четверга місяця після закінчення навчально-виховного процесу з 17-00 год до 19-00 год з урахуванням необхідності підготовки до школи та бажання самої дитини в присутності матері або третьої особи; кожну суботу місяця з 10-00 по 14-00 год. за місцем проживання батька з дотриманням режиму дня, харчування та стану здоров`я, з урахуванням бажанням самої дитини, з правом відвідування місць загального відпочинку в м.Херсоні за погодженням з матір`ю і в присутності третьої особи. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що не погоджується з позовними вимогами [PERSON] , жодного разу не чинила перешкоди колишньому чоловіку брати участь у вихованні та спілкуванні з дитиною., натомість сам [PERSON] порушував встановлений службою у справах дітей графік. Крім того судовим рішенням про визначення місця проживання дитини встановлено, що після перебування цілий день з батьком [PERSON] зверталася до лікаря психолога зі скаргами на порушення поведінки доньки. Вона зверталася до служби у справах дітей з заявою про перегляд встановленого графіку , але їй було відмовлено. Вона також зверталася з заявами про порушення [PERSON] графіка побачень., які залишилися без реагування. З 10.12.2016р. позивач за первісним позовом дитину не відвідує. Вважає, що заявлений нею графік побачень батька з дитиною буде виповідати інтересам дитини. 27.10.2017р. на адресу суду від [PERSON] надійшли уточнення до заявлених вимог в яких вона просить суду визначити спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою шляхом встановлення наступного графіку побачень: кожного четверга місяця після закінчення навчально-виховного процесу з 17-00 год до 19-00 год з урахуванням необхідності підготовки до школи та бажання самої дитини в присутності матері; кожну суботу місяця з 10-00 по 14-00 год. за погодженням з матір`ю та бажанням самої дитини з правом відвідування місць загального відпочинку в м.Херсоні в присутності матері. 26.02.2018р. на адресу суду від позивача [PERSON] надійшли уточнення позовних вимог відповідно до яких він просить визначити наступні способи його участі у спілкуванні та вихованні дитини: систематичні побачення кожної 1,3,5 неділі місяця з 09-00 до 21-00 год.; кожну 2 та 4 суботу місяця з 09-00 до 21-00 год.; щовівторка та щочетверга після закінчення навчального процесу до 21-00 год. з обов`язковим відвідуванням позакласних занять, кружків, секцій; побачення у святкові дні 01 січня або 31 грудня, 06 січня після навчання до 18-00 год. , 24 січня, 23 лютого, 08 березня, Великдень, на час зимових канікул 7 днів, на час літніх канікул 10 днів.(Т.1 а.с.172-173) Процесуальні дії\~у справі . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 31.10.2016 року відкрито провадження у цивільній справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської від 31.10.2017 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа: служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради про визначення способу участі батька у вихованні дитини. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської від 24.01.2019 року розпочато підготовче провадження у справі. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.04.2020 року справа № 766/11784/16 надійшла до провадження судді Войцеховської Я.В. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.05.2020 року прийнято справу до розгляду та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.12.2020 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, до суду від представника позивача надійшла заява про проведення розгляду справи за його відсутності , підтримання заявлених позовних вимог в повному обсязі, просив їх задовольнити. Позовні вимоги [PERSON] за зустрічним позовом не визнає та просить відмовити в їх задоволенні. Відповідач за первісним позовом та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника відповідача надійшла заява на адресу суду про розгляд справи за його відсутності. Заперечував проти задоволення первісних позовних вимог. Просив задовольнити зустрічні позовні вимоги з урахуванням останній уточнень. Щодо висновку органу опіки та піклування в частині надання батьку можливості брати доньку на літні канікули вважає його передчасним, та таким, що не узгоджується з бажанням самої дитини. Просить надати більший строк адаптаційного періоду для налагодження стосунків батька з дитиною не менше одного року. Представники виконавчого\~комітету Дніпровської\~районної у\~м.\~Херсоні ради в судове засідання не з`явився, надав на адресу суду висновок щодо встановлення батьку способу участі у вихованні доньки , який підтримує та просить розглядати справу за відсутності представника. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 1ст. 13\~ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Так судом\~встановлено,\~що\~ сторони по справі перебували в зареєстрованому шлюбі з 10.01.2009 року, який розірвано рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона 06.06.2012 року справа № 2110/3736/12 ( Т.1 а.с.6) Від даного шлюбу у сторін [INFO] народилася дитина - [PERSON] , про що 04.02.2010 року зроблено актовий запис №118 та Міським відділом РАЦС Головного УЮ у Херсонській області видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] ( Т.1 а.с.9) Рішенням виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради № 331 від 14.09.2012р. [PERSON] визначено графік побачення з дитиною [PERSON] : кожного тижня у вівторок четвер з 17-00 до 19-00 год., у вихідні дні (субота або неділя за домовленістю між батьками) з 10-00 до 18-00 год. без присутності матері.(Т.1 а.с.11) Згідно свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] виданого відділом ДРАЦС Дніпровського РУЮ у м.Херсоні 20.11.2012р. [PERSON] 20.11.2012 року змінила прізвище на « [PERSON] », про що зроблено актовий запис № 61.( Т.1 а.с.57) З заяви [PERSON] та відповідей служби у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради на її звернення від 27.11.2012р., 28.11.2012р., 27.02.2013р.,26.09.2016р. вбачається що остання неодноразово зверталася з заявами про порушення батьком дитини графіку побачень, психологічний тиск на дитину.( Т.1 а.с.39-41,46,50-53,56) Рішенням Білозерського районного суду м.Херсона від 25.12.2012р. справа № 2102/4105/2012 визначено місце проживання дитини [PERSON] [INFO] з матір`ю - [PERSON] . ( Т.1 а.с.7-8). З відповідей виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради наданої 31.01.2013р. [PERSON] та 12.03.2013р. [PERSON] , вбачається, що сторони зверталися до служби з заявами з приводу невиконання та порушенням встановленого графіку побачення з дитиною. (Т.1 а.с.13,43-44,48-49) Матеріали справи містять довідки КЗ «Херсонська міська клінічна лікарня ім.О.С.Лучанського » № 1.4-0088 від 19.01.2017р., № 1.4-0349 від 02.03.2017р. щодо стану здоров`я [PERSON] , діагнозів та кількості раз звернення до медичного закладу, щодо визначення психоемоційного стану дитини.(Т.1 а.с.57,64) а також довідку Асоціації психологів та психотерапевтів № 139 від 25.06.2020р. (Т.1 а.с.261) 15.11.2016р. та 20.10.2020р. Чорнобаївською сільською радою проведено обстеження матеріально-побутових умов проживання [PERSON] за адресою : [ADDRESS] про що складено акт з якого вбачається, що санітарно-гігієнічні норми добрі та відповідають нормам, є кімната для дитини, обладнана всім необхідним. ( Т.1 а.с.66, Т.2 а.с.20) 09.11.2020р. службою у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради проведено обстеження матеріально-побутових умов проживання за адресою : [ADDRESS] . Відповідно складеного акту умови проживання добрі для дитини облаштована окрема кімната в якій є все необхідне. В будинку проживають дітусь, бабуся, мати та вітчим дитини. Мати стверджує, що не проти зустрічі батька з дитиною але наполягає на зустрічах в її присутності.( Т.2 а.с.22) [PERSON] має позитивні характеристики з місця проживання та місця роботи ( Т.1 а.с.67-68) [PERSON] 08.09.2016р., 20.09.2016р. , 01.10.2015р. , 27.09.2016р., 05.11.2016р. звертався до відділення поліції з повідомленням про фіксацію факту невиконання його колишньою дружиною рішення щодо побачення з дитиною, що підтверджується висновком інспектора СПП Дніпровського відділення Херсонського відділу ГУНП в Херсонській області, відповідями начальника Дніпровського відділення поліції від 27.09.2016р.,28.09.2016р. , 04.10.2016р., 07.10.2016р. (а.с.69-73) В складених інспекторами поліції протягом березня вересня 2013 р. актах зафіксовано факт відмови [PERSON] у спілкуванні з дитиною ( Т.1 а.с.252-260) Згідно висновку виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради про встановлення способу участі [PERSON] у вихованні доньки [PERSON] , [INFO] № 2-49/1840 від 12.11.2020р. комітет вважає за доцільне встановити наступний порядок участі батька: Протягом перших трьох місяців адаптаційного періоду : -Кожна 1 та 3 субота місяця з 13-00 до 16-00 год в присутності матері дитини [PERSON] . Надалі: -Кожні вівторок та четвер місяця, після закінчення навчального процесу до 19-00 год без присутності матері дитини; -Кожна 1 та 3 субота місяця з 11-00 до 19-00 без присутності матері дитини; -Під час літніх канікул з 15.07 до 30.07 без супроводу матері [PERSON] але за узгодженням з дитиною.(Т.2 а.с.17-19) З акту бесіди з дитиною складеного 09.11.2020р. службою у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради вбачається, що дитини [PERSON] на даний час не спілкується з батьком, востаннє бачила батька більше двох років тому, зазначила, що якщо зустрічі з батьком будуть відбуватися, то тільки в присутності матері.(Т.2 а.с.21) Норми права,\~які застосовує\~суд,\~мотиви їх\~застосування Частиною третьою\~статті 51 Конституції України\~передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно статті 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Згідно зі статями 18, 27 Конвенції про права дитини держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Відповідно до\~статті 8 Закону України "Про охорону дитинства"\~кожна дитина\~має право\~на рівень\~життя,\~достатній для\~її фізичного,\~інтелектуального,\~морального,\~культурного,\~духовного і\~соціального розвитку.\~Батьки або\~особи,\~які їх\~замінюють,\~несуть відповідальність\~за створення\~умов,\~необхідних для\~всебічного розвитку\~дитини,\~відповідно до\~законів України. Відповідно до статті\~15 Закону України «Про охорону дитинства»\~дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою, десятою\~статті 7 СК України\~сімейні відносини\~можуть бути\~врегульовані за\~домовленістю (договором)\~між їх\~учасниками.\~Регулювання сімейних\~відносин має\~здійснюватися з\~максимально можливим\~урахуванням інтересів\~дитини.\~Сімейні відносини\~регулюються на\~засадах справедливості,\~добросовісності та\~розумності,\~відповідно до\~моральних засад\~суспільства. Згідно із статтею\~141 СК України\~мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до\~статті 153 СК України\~мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Статтею\~157 СК України\~встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Між сторонами склались стосунки, які позбавляють батька можливості регулярно спілкуватися з донькою, яка проживає з матір`ю. Позивач з первісним позовом обґрунтовано вважає, що він має право на спілкування з дитиною. Відповідно до\~статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Окрім прав батьків щодо дітей, діти теж мають рівні права та обов`язки щодо батьків (стаття 142 СК України), у тому числі, й на рівномірне виховання батьками. У § 54 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 07 грудня 2006 року N 31111/04 у справі "Хант проти України" зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі "Olsson v. Sweden" (N 2) від 27 листопада 1992 року, Серія A, N 250, ст. 35-36, § 90) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема,\~стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі "Johansen v. Norway" від 07 серпня 1996 року, § 78). Отже, визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини. Згідно з частинами четвертою, п`ятою\~статті 19 СК України\~при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, орган опіки та піклування подає письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Частиною шостою\~статті 19 СК України\~передбачено, що суд може не погодитися із висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Орган опіки і піклування може визначити місце зустрічі батька з дитиною (за місцем проживання когось із них чи іншої особи), періодичність та тривалість їх. Висновок органу опіки і піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення та ретельному їх з`ясуванні. Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування. Зважаючи на наведене, органом опіки та піклування виконано вимоги частин четвертої та п`ятої\~статті 19 СК України\~щодо участі\~у вирішенні\~спору про\~участь батьків\~у вихованні\~дитини. Що стосується вимоги відповідача за первісним позовом щодо побачень з батьком за бажанням дитини та висновку органу опіки в частині узгодження з дитиною побачень слід зазначити наступне. Визначаючи способи участі батька у спілкуванні та вихованні дитини, необхідно надавати системну оцінку фактам та обставинам, які впливають на ухвалення певного рішення, зокрема, суд має враховувати, у першу чергу, інтереси дитини, які не завжди можуть відповідати її бажанням, з урахуванням віку, стану здоров`я, психоемоційного стану. Ані органом\~опіки та\~піклування,\~ані відповідачем\~за первісним\~позовом у\~справі не\~надано суду\~доказів на\~підтвердження висновку\~про те,\~що участь\~батька у\~спілкуванні та\~вихованні дитини\~можлива лише\~за бажанням\~дитини,\~а так\~само що\~між батьком\~та дитиною\~існують стійкі\~психоемоційні перешкоди\~у спілкуванні. Враховуючи постійне проживання дитини разом із матір`ю, тісний психоемоційний зв`язок саме з нею, обумовлення побачень батька з дитиною виключно бажанням дитини призведе до унеможливлення реалізації батьком своїх прав на участь у вихованні та побаченні з дитиною. Така позиція узгоджується з позицією, викладеною у постанові Верховного суду № 138/96/17 від 01.07.2020 року. Таким чином бажання дитини при встановленні графіку побачення з батьком не повинного покладатися в основу визначення такого графіку спілкування та виховання. Згідно зі\~статтею 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 88 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у\~статті 129 Конституції України. Дитина є найбільш вразливою стороною під час будь-яких сімейних конфліктів, оскільки на її долю випадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не просто спірні питання між батьками та іншими особами, а визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини. Сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини (стаття 11 Закону України "Про охорону дитинства"). Дитина є суб`єктом права і незважаючи на вікову категорію, неповну цивільну дієздатність, має певний обсяг прав. Одними з основних її прав є право висловлювати свою думку та право на врахування думки щодо питань, які стосуються її життя. Одночасно суд зазначає, що думка малолітньої [PERSON] викладена в акті бесіди з дитиною яка зазначила про можливість побачень з батьком в присутності матері ( Т.2 а.с.21). Як встановлено судом, хоча між сторонами існує спір щодо участі батька у спілкуванні та вихованні дитини, вимоги позивача про те, що він бажає спілкуватися з дитиною, брати участь у вихованні доньки, є достатньо зваженими. Проте бажаний сторонами спосіб такої участі не у повній мірі відповідає інтересам дитини. Враховуючи вищевикладене, визначаючи спосіб участі батька у спілкуванні та вихованні дитини, суд враховує те, що дитина тривалий час не бачила батька та не спілкувалася з ним, в той же час судом не встановлено належних та допустимих доказів негативного впливу батька на розвиток дитини на теперішній час та ураховуючи те, що між сторонами у справі склалися неприязні стосунки, суд частково враховуючи висновок служби у справах дітей, приходить до висновку, що визначення зустрічей батька з дитиною перший адаптаційний період 4 місяці має відбуватися в присутності матері дитини [PERSON] шляхом побачень кожної 1 та 3 суботи місяця з 13-00 до 16-00 год. По спливу адаптаційного періоду, суд вважає можливим встановити графік побачень відповідно висновку наданого службою у справах дітей з метою відновлення теплих батьківських стосунків та забезпечення дитині нормального психологічного стану під час таких зустрічей без присутності матері дитини , а саме: Кожні вівторок та четвер місяця, після закінчення навчального процесу до 19-00 год без присутності матері дитини; кожної 1 та 3 субота місяця з 11-00 до 19-00 без присутності матері дитини; під час літніх канікул з 15.07 до 30.07 без супроводу матері [PERSON] . \~ \~ \~ \~ \~Визначення саме такого способу участі у спілкуванні та вихованні дитини є таким, що відповідатиме потребам дитини, та за сумлінного відношення батька до виконання свого обов`язку, буде достатнім для забезпечення участі батька у процесі виховання доньки . Дане рішення не є перешкодою в подальшому визначити участь у вихованні дитини у інший спосіб, якщо зростання прихильності дитини до батька та належне виконання останнім своїх батьківських обов`язків обумовить це. \~\~До того ж, рішення не є перешкодою визначення батьками в добровільному порядку додаткових днів побачень батька з дитиною. Приймаючи до уваги вищенаведене та

Outcome: partial