Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-31 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до ДП «Жовтневе лісове господарство», третя особа: директор ДП «Жовтневе лісове господарство» Чагаровський Р.Л., яким просить скасувати наказ ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 від 30 вересня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», наказ ДП «Жовтневе лісове господарство» № 265 від 13 листопада 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», наказ ДП «Жовтневе лісове господарство» № 564-К від 15 листопада 2019 року «Про припинення трудового договору», наказ № 599-К від 10 грудня 2019 року «Про звільнення [PERSON] »; поновити його на роботі на посаді лісничого Мерчанського лісництва в ДП «Жовтневе лісове господарство»; стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 11 грудня 2019 року по 22 січня 2021 року в розмірі 143 623, 62 гривень; стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 75 000,00 гривень. Свої вимоги позивач мотивував тим, що перебував у трудових відносинах з ДП «Жовтневе лісове господарство», працюючи на посаді лісничого Мерчанського лісництва. На підставі наказу № 222 від 30 вересня 2019 року до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. На підставі наказу № 265 від 13 листопада 2019 року до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 564-К від 15 листопада 2019 року «Про припинення трудового договору» його було звільнено з посади лісничого за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Наказом № 599-К від 10 грудня 2019 року змінено дату його звільнення та звільнено з займаної посади за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, на підставі п.3 ст. 40 КЗпП України, з 10 грудня 2019 року. Позивач не погоджується із зазначеними наказами та вважає своє звільнення незаконним, оскільки відповідачем не дотриманий порядок притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, а саме: до застосування дисциплінарних стягнень в порушення вимог ст. 149 КЗпП України у позивача не відбирали письмових пояснень. Також був порушений порядок розгляду профспілковим комітетом письмового подання ДП «Жовтневе лісове господарство» про розірвання трудового договору з працівником; засідання профспілкового комітету були проведені без попереднього запрошення та за відсутності позивача; відповідачем не була отримана згода профспілкового комітету на звільнення позивача. Відповідачем при звільненні позивача не враховані норми п.3 ч.1 ст.40 КЗпП України щодо систематичного не виконання без поважних причин обов`язків, покладених трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку; відповідачем порушений принцип притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідно до якого неможливо двічі притягати до одного виду відповідальності за одне й те саме порушення. Крім того, накази № 564-К від 15 листопада 2016 року та 599-К від 10 грудня 2019 року були підписані [PERSON] , який станом на дату підписання зазначених наказів не мав права на їх підписання, адже відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань [PERSON] призначений керівником ДП «Жовтневе лісове господарство» лише до 13 листопада 2019 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 грудня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 20 січня 2020 року до суду надійшов відзив ДП «Жовтневе лісове господарство» на позовну заяву, в якому відповідач просить в позові відмовити з наступних підстав. Наказами по ДП «Жовтневе лісове господарство» № 116 від 18 червня 2019 року, 119/1 від 20 червня 2019 року, № 130 від 26 червня 2019 року, № 159 від 25 липня 2019 року, 169 від 12 серпня 2019 року, № 172 від 19 серпня 2019 року, № 187від 03 вересня 2019 року, № 194 від 09 вересня 2019 року були створені комісії для проведення раптових ревізій лісового господарства ДП «Жовтневе лісове господарство». В період з 18 червня 2019 року по 17 вересня 2019 року в лісовому господарстві фахівцями Харківського обласного управління лісового та мисливського господарства разом з фахівцями ДП «Жовтневе лісове господарство» було проведено раптову ревізію лісових обходів. За наслідками проведеної ревізії були виявлені чисельні факти порушень законодавства в сфері охорони лісу. Зокрема, були виявлені факти рубання деревини в «сезон тиші» з 01 квітня 2019 року по 15 червня 2019 року в десяти лісництвах, в тому числі і в Мерчанському лісництві. Згідно висновків проведеної ревізії було встановлено незаконну порубку 1897 дерев в Мерчанському лісництві загальною масою 1000,135 куб. м. та спричинення збитків державі в особі ДП Жовтневе лісове господарство» на суму 9634178,56 гривень. Під час роботи комісії у лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] .І були відібрані пояснення щодо фактів незаконної порубки дерев (про що безпосередньо вказано в наказі № 222 від 30 вересня 2019 року). 19 вересня 2019 року наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 210 затверджені матеріли раптових ревізій лісових обходів та прийнято рішення про притягнення винних осіб до відповідальності. 20 вересня 2019 року ДП «Жовтневе лісове господарство» звернулось до Генерального прокурора України із заявою про вчинення злочинів [PERSON] та [PERSON] , дії яких призвели до незаконної порубки дерев та спричинення істотної шкоди підприємству. Відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42019220000000672 та розпочато досудове розслідування. 30 вересня 2019 року наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 [PERSON] за наслідками фактів, виявлених під час ревізій, а саме: за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів була оголошена догана. 07 жовтня 2019 року позивач був ознайомлений з наказом № 222 від 30 вересня 2019 року, проте останній відмовився поставити підпис про ознайомлення з зазначеним наказом, у зв`язку з чим складений акт про відмову працівника розписатися в ознайомлені з наказом від 07 жовтня 2019 року. 12 вересня 2019 року наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 204 була створена комісія для проведення службового розслідування фактів незаконних рубок лісу в Мерчанськом лісництві. Цим же наказом позивач на час роботи комісії був відсторонений від виконання своїх посадових обов`язків. 07 листопада 2019 року за результатами проведення службового розслідування були виявлені додаткові факти порубки дерев на території Мерчанського лісництва та невиконання позивачем своїх посадових обов`язків. 13 листопада 2019 року наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 265 на підставі матеріалів службового розслідування позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення. 15 листопада 2019 року працівниками ДП «Жовтневе лісове господарство» на чолі з в.о. директора підприємства [PERSON] складений акт про відсутність позивача на роботі у зв`язку з чим, останній не ознайомлений з наказом № 265. 10 грудня 2019 року наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 599-к [PERSON] звільнений із займаної посади з 10 грудня 2018 року. Хронологія подій застосування до позивача дисциплінарних стягнень, в тому числі у вигляді звільнення з посади, доводить обґрунтованість та законність прийнятих рішень. Вочевидь, що особа, яка відповідно до своїх посадових обов`язків несе відповідальність за збереження лісу і на підконтрольній ділянці якого виявлено незаконну порубку дерев на суму понад 9 000 000 гривень, не виконує своїх прямих обов`язків та своїми діями (вчиненими умисно або з необережності) сприяє знищенню лісів. Відповідні обставини дають право роботодавцю звільнити вказану особу через невиконання трудових обов`язків, що і було зроблено. Позиція позивача щодо відсутності у [PERSON] повноважень на підписання наказу № 599-к від 10 грудня 2019 року про звільнення [PERSON] та непогодження цього питання з профспілкою також не відповідає дійсності та спростовується матеріалами справи. 06 лютого 2020 року надійшла відповідь представника позивача [PERSON] на відзив, в якій останній зазначив про порушення порядку складання актів раптових ревізій та інвентаризації залишків лісопродукції по лісництвам, що унеможливлює посилання на вказані акти як на підставу вчинення [PERSON] дисциплінарних стягнень. Також зазначив, що [PERSON] не був ознайомлений із наказами № 222 від 30 вересня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», № 265 від 13 листопада 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», № 564-К від 15 листопада 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Відсутність ознайомлення із зазначеними наказами тягне їх скасування. До відзиву на позов відповідачем наданий Акт про відмову робітника підприємства від підпису в ознайомленні з наказом від 07 жовтня 2019 року. Разом з тим, [PERSON] із наказом № 222 від 30 вересня 2019 року не ознайомлювали, отже у вказаний акт внесена недостовірна інформація щодо відмови [PERSON] від підписання вказаного наказу. Щодо порушення відповідачем порядку отримання згоди профспілкового комітету на звільнення [PERSON] зазначив, що відповідно до протоколу Первинної профспілкої організації ДП «Жовтневе лісове господарство» № 28 від 25 листопада 2019 року, профспілкова організація не надала попередньої згоди на звільнення [PERSON] , зазначивши в резолютивній частині вказаного протоколу про необхідність отримати від порушника трудової дисципліни письмових пояснень з посиланням на ч.1 ст. 149 КЗпП України. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24 лютого 2020 року задоволено клопотання представника відповідача ДП «Жовтневе лісове господарство» Куца К.К. про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 липня 2020 року за клопотанням представника позивача [PERSON] витребувано з ТУ ДБР копії актів огляду місця вчинення порушення лісового господарства за фактами незаконних порубів на території Мерчанського лісництва, акти раптових ревізій, складених ДП «Жовтневе лісове господарство» за результатами виявлення фактів незаконних порубів дерев на території Мерчанського лісництва. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду. 02 листопада 2020 року ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, директора ДП «Жовтневе лісове господарство» Чагаровського Р.Л. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] підтримали позовні вимоги з підстав, зазначених в позовній заяві, просили позов задовольнити. Крім того, представник позивача зазначив, що за незаконні поруби дерев, які зазначені в протоколі засідання комісії з розслідування фактів порубів у Мерчанському лісництві від 07 листопада 2019 року, що став підставою для притягнення [PERSON] до відповідальності у вигляді звільнення на підставі наказу № 265 від 13 листопада 2019 року, останній вже був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани на підставі наказу № 222 від 30 серпня 2019 року. Відтак, відповідач двічі притягнув [PERSON] до дисциплінарної відповідальності за одне й те саме порушення, а саме: за незаконні рубки дерев в квартал 91, виділ 3, в кварталі 44, виділ 1,в кварталі 3, виділ 15. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні просив в позові відмовити, посилаючись на те, що підстав для поновлення позивача на роботі немає, при застосуванні до позивача дисциплінарних стягнень та його звільненні були дотримані вимоги чинного законодавства. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, [PERSON] належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, надав суду заперечення на позов, в яких просив в позові відмовити. Суд, вислухавши пояснення позивача, його представника, представника відповідача, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, прийшов до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] перебував у трудових відносинах з ДП «Жовтневе лісове господарство», працюючи на посаді лісничого Мерчанського лісництва, що підтверджується його трудовою книжкою серії [NUMBER] від 21 квітня 2011 року. На підставі наказів по ДП «Жовтневе лісове господарство» № 130 від 26 червня 2019 року, № 159 від 25 липня 2019 року, № 169 від 12 серпня 2019 року «Про проведення раптових ревізій лісових обходів лісгоспу» в лісництвах з 18 червня 2019 року по 17 вересня 2019 року проводились раптові ревізії лісових обходів. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 09 серпня 2019 року, 08 серпня 2019 року у кварталі № 108, виділ 3 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 1087 дерев породи дуб, клен, в`яз, липа. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 09 серпня 2019 року, 05 серпня 2019 року у кварталі № 116, виділ 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 270 дерев порід деревини дубу. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Згідно акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 23 серпня 2019 року, 21 серпня 2019 року у кварталі № 115, виділ 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 12 дерев порід дуб, ясен, клен. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 23 серпня 2019 року, 15 серпня 2019 року у кварталі № 123, виділ 3 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 38 дерев порід дуб, клен. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 23 серпня 2019 року, 15 серпня 2019 року у кварталі № 130, виділ 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 35 дерев порід дуб, клен. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 13 вересня 2019 року, 02 серпня 2019 року у кварталі № 91, виділ 3 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 177 дерев порід дуб, клен, ясен. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 13 вересня 2019 року, 26 червня 2019 року у кварталі № 44, виділ 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 220 дерев. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Згідно акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 13 вересня 2019 року, 05 серпня 2019 року у кварталі № 3, виділ 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» виявлено незаконний поруб 58 дерев. На місці вчинення правопорушення лісового господарства виявлені пні. Як вбачається із довідки про результати проведення раптових ревізій лісових обходів Мерчанського лісництва від 19 вересня 2019 року кількісні показники незаконних рубок та шкода становлять: квартал 108, виділ 3 - 1087 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 441 куб.м.,шкода заподіяна лісу 3483835,15 гривень; квартал 116, виділ 1 -270 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 339 куб.м.,шкода заподіяна лісу 3584360,7 гривень; квартал 115, виділ 7 -12 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 2,531 куб.м.,шкода заподіяна лісу 39844,36 гривень; квартал 123, виділ 3 -38 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 9,223 куб.м.,шкода заподіяна лісу -110609,32 гривень; квартал 130, виділ 1 - 35пнів, загальний обсяг самовільних порубів 7,076 куб.м.,шкода заподіяна лісу 87751,37гривень; квартал 91, виділ 3 - 177 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 52,024 куб.м.,шкода заподіяна лісу - 683060,87 гривень; квартал 44, виділ 1 - 220 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 100,981 куб.м.,шкода заподіяна лісу - 1178708,10 гривень; квартал 3, виділ 15 - 58 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 48,3 куб.м., шкода заподіяна лісу 466008,69 гривень. Згідно акту раптової ревізії № 1 лісового обходу (майстерської дільниці) № 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» від 23 серпня 2019 року, проведеної на підставі наказу (розпорядження) від 26 червня 2019 року № 130, 25 липня 2019 року № 159, 12 серпня 2019 року № 169, при проведені ревізії лісового обходу, який складається з кварталів №110-118, 137,138, урочище Натязьке, Березове, Пасічне, загальною площею 583 га, виявлені незаконні рубки дерев в кількості 12 штук, об`ємом 2,531 куб.м., розмір шкоди 39844,36 гривень. Матеріально - відповідальна особа, що перевірялася, майстер лісу обходу № 1 [PERSON] . Згідно акту раптової ревізії № 2 лісового обходу (майстерської дільниці) № 3 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» від 13 вересня 2019 року, проведеної на підставі наказу (розпорядження) від 26 червня 2019 року № 130, 25 липня 2019 року № 159, 12 серпня 2019 року № 169, при проведені ревізії лісового обходу, який складається з кварталів № 23-48,121, урочище Крупчане, Шелестове, загальною площею 701 га, виявлені незаконні рубки дерев в кількості 220 штук, об`ємом 100,981 куб.м., розмір шкоди 1178708,1 гривень. Матеріально - відповідальна особа, що перевірялася, майстер лісу обходу № 3 [PERSON] . Згідно акту раптової ревізії № 3 лісового обходу (майстерської дільниці) № 6 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» від 13 вересня 2019 року, проведеної на підставі наказу (розпорядження) від 26 червня 2019 року № 130, 25 липня 2019 року № 159, 12 серпня 2019 року № 169, при проведені ревізії лісового обходу, який складається з кварталів № 84-101 урочище Вязове, загальною площею 777 га, виявлені незаконні рубки дерев в кількості 177 штук, об`ємом 52,024 куб.м., розмір шкоди 683060,87 гривень. Матеріально - відповідальна особа, що перевірялася, майстер лісу обходу №6 [PERSON] . Згідно акту раптової ревізії № 4 лісового обходу (майстерської дільниці) № 8 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» від 13 вересня 2019 року, проведеної на підставі наказу (розпорядження) від 26 червня 2019 року № 130, 25 липня 2019 року № 159, 12 серпня 2019 року № 169, при проведені ревізії лісового обходу, який складається з кварталів № 19,122-124,132 урочище Байрак, Стінки, загальною площею 499 га, виявлені незаконні рубки дерев в кількості 131 шт., об`ємом 64,599 куб.м., розмір шкоди 664369,38 гривень. Матеріально - відповідальна особа, що перевірялася, майстер лісу обходу № 8 [PERSON] . На підставі наказу ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 від 30 вересня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» до лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів, низький рівень контролю за роботою підлеглих працівників в очолюваному ним лісництві, безпідставне невиконання своїх посадових обов`язків, визначених пунктами 2.6, 2.8, 2.13, 2.26 посадової інструкції застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Підставою для оголошення догани стали пояснення лісничого [PERSON] , акти раптової ревізії лісових обходів № 1-4 Мерчанського лісництва. 07 жовтня 2019 року лісничому Мерчанського лісництва [PERSON] був наданий для ознайомлення наказ по ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 від 30 вересня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Лісничий Мерчанського лісництва [PERSON] ознайомився зі змістом наказу № 222 від 30 вересня 2019 року, проте відмовився ставити свій підпис про ознайомлення з наказом, що підтверджується актом про відмову робітника підприємства розписатися в ознайомленні з наказом від 07 жовтня 2019 року. Як вбачається із змісту протоколу засідання комісії з розслідування фактів незаконних порубів у Мерчанському лісництві від 07 листопада 2019 року, було проведено службове розслідування фактів незаконних порубів, які виявлені в період з 02 липня 2019 року по 13 вересня 2019 року на території Мерчанського лісництва за результатами раптових ревізій. За результатами проведеного службового розслідування виявлено незаконні поруби дерев: в квартал 91, виділ 3, об`ємом 52,024 куб.м., сума збитку 683060,87 гривень; в кварталі 44, виділ 1, об`ємом 100,981 куб.м., сума збитків 1178708,1 гривень; в кварталі 3, виділ 15,об`ємом 48,3 куб.м., сума збитку 466008,69 гривень. На підставі наказу ДП «Жовтневе лісове господарство» № 265 від 13 листопада 2019 року до лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів, низький рівень контролю за роботою підлеглих працівників в очолюваному ним лісництві,безпідставне невиконання своїх посадових обов`язків,визначених п.п. 2.6, 2.8, 2.13, 2.26 посадової інструкції,що призвело до значних фінансових втрат підприємства, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення став протокол засідання комісії з розслідування фактів незаконних порубів у Мерчанському лісництві від 07 листопада 2019 року. Наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 564-К «Про припинення трудового договору» від 15 листопада 2019 року, лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] звільнено з 15 листопада 2019 року за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, згідно п.3 ст. 40 КЗпП України. Підстава звільнення: наказ № 265 від 13 листопада 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» . Наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 599-К «Про звільнення [PERSON] » від 10 грудня 2019 року, враховуючи лікарняний лист серії АДЧ № 151399 від 20 листопада 2019 року, змінено дату звільнення лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] . Звільнено лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] з займаної посади за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, згідно п.3 ст. 40 КЗпП України, з 10 грудня 2019 року.На підставі ст. 43 КЗпП України, враховуючи,що на подання від 13 листопада 2019 року про надання згоди на звільнення [PERSON] профспілковий комітет не повідомив керівника про прийняте рішення у письмовій формі в триденний строк після його прийняття, вважати, що профспілковий комітет надав згоду на розірвання трудового договору. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно статей 148, 149 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Як встановлено під час судового розгляду, дисциплінарне стягнення на підставі наказу № 222 від 30 вересня 2019 року у вигляді догани застосовано до позивача за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів, низький рівень контролю за роботою підлеглих працівників в очолюваному ним лісництві, безпідставне невиконання своїх посадових обов`язків, визначених пунктами 2.6, 2.8, 2.13, 2.26 посадової інструкції. З посадової інструкції лісничого лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство» вбачається, що до посадових обов`язків [PERSON] серед іншого входить: системний контроль і забезпечення додержання правил спеціального використання лісових ресурсів, ведення лісового господарства, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах (п.2.6); приймання лісосіки від усіх видів рубок до розробки і несення відповідальності за вихід лісопродукції з неї (п.2.8); огляд місць використання лісових ресурсів, заготовленої деревини та інших продуктів лісу (п.2.13); забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних порубів і інших лісопорушень, а також охорона земель державного лісового фонду від незаконного використання (п.2.26); координація та контроль роботи майстрів, старших майстрів лісу,помічника лісничого, виробничих дільниць та інших служб лісництва (п.2.39). Згідно п.п. 4.1, 4.4, 4.10 посадової інструкції лісничий несе відповідальність за несвоєчасне,безпідставне невиконання або неналежне виконання посадових завдань та обов`язків, планів роботи і доручень керівництва лісгоспу; за стан охорони лісу, самовільні поруби на території лісництва; недодержання працівниками лісництва трудової дисципліни та виробничої дисципліни. За невиконання покладених обов`язків лісничий несе дисциплінарну, матеріальну та кримінальну відповідальність. Оскільки на позивача посадовою інструкцією покладені вище зазначені обов`язки, їх порушення підтверджується встановленими під час ревізії 13 вересня 2019 року фактами незаконної рубки дерев в Мерчанському лісництві в період «сезону тиші» з 01 квітня 2019 року по 15 червня 2019 року на відведених лісосіках вибіркового санітарного рубання, суд доходить висновку, що відповідач мав підстави для застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани, яке застосоване відповідачем з дотриманням вимог статті 148 КЗпП України. При цьому суд відхиляє доводи позивача в частині наявності підстав для скасування наказу № 222 від 30 вересня 2019 року через недотримання відповідачем порядку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, а саме: не відібрання письмових пояснень до застосування дисциплінарного стягнення, з огляду на наступне. Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органу обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15. Отже, за наявності підстав для застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани, не відібрання у нього письмових пояснень, не може бути підставою для скасування наказу ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 від 30 вересня 2019 року в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Доводи позивача та його представника в частині, що [PERSON] не було ознайомлено з наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 222 від 30 вересня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» спростовуються актом про відмову робітника підприємства розписатися в ознайомленні з наказом від 07 жовтня 2019 року. Щодо інших доводів позивача та його представника, то вони не спростовують висновків суду. Згідно пункту 3 частини 1 статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий договір до закінчення строку його чинності, можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного та громадського стягнення. За положеннями частини 1 статті 147 КЗпП України звільнення працівника за пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України є видом дисциплінарного стягнення. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» (зі змінами та доповненнями), за передбаченими пунктом 3 статті 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або не зняті достроково (стаття 151 КЗпП України). У пункті 22 вищевказаної постанови роз`яснено, що у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 статті 40, пункту 1 статті 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. З матеріалів справи вбачається, що на підставі наказу № 265 від 13 листопада 2013 року до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів, низький рівень контролю за роботою підлеглих працівників в очолюваному ним лісництві, безпідставне невиконання своїх посадових обов`язків, визначених пунктами 2.6, 2.8, 2.13, 2.26 посадової інструкції. Наказом № 564-К від 15 листопада 2019 року позивача звільнено з посади лісничого Мерчанського лісництва за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, згідно п.3 ст. 40 КЗпП України. Наказом № 599-К від 10 грудня 2019 року змінена дата звільнення позивача, позивача звільнено з посади лісничого Мерчанського лісництва за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, згідно п.3 ст. 40 КЗпП України, з 10 грудня 2019 року. Разом з тим, суд вважає, що у відповідача були відсутні правові підстави для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення та звільнення позивача з роботи. Так,відповідачем під час судового розгляду не доведено систематичне невиконання позивачем обов`язків, покладених на нього трудовим договором. Матеріали справи не містять жодних відомостей про вчинення [PERSON] нового дисциплінарного проступку або порушення посадових обов`язків після застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани, яке може стати підставою для звільнення саме за систематичне порушення трудових обов`язків. Крім того, як вбачається з наказу № 222 від 30 вересня 2019 року та актів раптової ревізії №№ 1-4 до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів, в тому числі в кварталі 91, виділ 3 - 177 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 52,024 куб.м.,шкода заподіяна лісу - 683060,87 гривень; в кварталі 44, виділ 1 - 220 пнів, загальний обсяг самовільних порубів 100,981 куб.м.,шкода заподіяна лісу - 1178708,10 гривень. Згідно протоколу засідання комісії з розслідування фактів незаконних порубів у Мерчанському лісництві від 07 листопада 2019 року, який став підставою для винесення наказу № 265 від 13 листопада 2019 року про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення, дисциплінарне стягнення застосовано до [PERSON] за відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів в квартал 91, виділ 3, об`ємом 52,024 куб.м., сума збитку 683060,87 гривень; в кварталі 44, виділ 1, об`ємом 100,981 куб.м., сума збитків 1178708,1 гривень; в кварталі 3, виділ 15,об`ємом 48,3 куб.м., сума збитку 466008,69 гривень. Відтак, до [PERSON] застосовано два дисциплінарних стягнення у вигляді догани та у вигляді звільнення за одне порушення, а саме: відсутність контролю за виконанням покладених на підлеглих йому майстрів лісу посадових обов`язків в частині охорони лісу від незаконних порубів дерев в квартал 91, виділ 3, об`ємом 52,024 куб.м., сума збитку 683060,87 гривень; в кварталі 44, виділ 1, об`ємом 100,981 куб.м., сума збитків 1178708,1 гривень. За вказаних обставин,суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення позивача на підставі пункту 3 частині 1 статті 40 КЗпП України. Відповідно до ч.1-ч.3 ст. 43 КЗпП України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, крім випадків, коли розірвання трудового договору із зазначених підстав здійснюється з прокурором, поліцейським і працівником Національної поліції, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України чи органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства. У випадках, передбачених законодавством про працю, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п`ятнадцятиденний строк обґрунтоване письмове подання власника або уповноваженого ним органу про розірвання трудового договору з працівником. Подання власника або уповноваженого ним органу має розглядатися у присутності працівника, на якого воно внесено. Розгляд подання у разі відсутності працівника допускається лише за його письмовою заявою. За бажанням працівника від його імені може виступати інша особа, у тому числі адвокат. Якщо працівник або його представник не з`явився на засідання, розгляд заяви відкладається до наступного засідання у межах строку, визначеного частиною другою цієї статті. У разі повторної неявки працівника (його представника) без поважних причин подання може розглядатися за його відсутності. Судом встановлено, що 13 листопада 2019 року директором ДП «Жовтневе лісове господарство» направлено до профспілкової організації підприємства подання про надання згоди на звільнення лісничого Мерчанського лісництва [PERSON] . Позивачу було направлено два запрошення на засідання профспілкової організації: 19 листопада 2019 року та 25 листопада 2019 року. Дані, що підтверджують факт отримання позивачем цих запрошень на засідання профспілкової організації , в матеріалах справи відсутні. Водночас, відповідачем до розгляду подання про надання згоди профспілковою організацією на звільнення [PERSON] було винесено наказ № 564-к від 15 листопада 2019 року «Про припинення трудового договору». В подальшому, як вбачається із протоколу спільного засідання профспілкового комітету та адміністрації № 28 від 25 листопада 2019 року, профспілковий комітет згоди на звільнення позивача не надавав та вказав на порушення статті 40, частини 1 статті 149 КЗпП України. Проте, наказом №599-к від 10 грудня 2019 року позивач був звільнений із займаної посади. За вказаних обставин, відповідачем при звільненні відповідача були порушені вимоги статті 43 КЗпП України. Відповідно до частини 1 статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом,який розглядає трудовий спір. За вказаних обставин, суд вважає, що накази № 265 від 13 листопада 2019 року, № 564-К від 15 листопада 2019 року, № 599-К від 10 грудня 2019 року підлягають скасуванню, а позивач поновленню на роботі на посаді лісничого Мерчанського лісництва в ДП «Жовтневе лісове господарство». При цьому суд відхиляє доводи позивача про те, що [PERSON] не мав права на підписання наказу № 599-К від 10 грудня 2019 року, оскільки вони спростовуються наказом ДП «Жовтневе лісове господарство» № 572-к від 18 листопада 2019 року про прийняття [PERSON] на роботу, наказом № 573-к від 18 листопада 2019 року про тимчасове виконання обов`язків директора підприємства, наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 628-к від 05 грудня 2019 року «Про тимчасове покладання обов`язків директора ДП «Жовтневе лісове господарство» на [PERSON] », даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, згідно яких [PERSON] є керівником ДП «Жовтневе лісове господарство» з 14 листопада 2014 року (тимчасово виконує обов`язки директора на підставі наказу Державного агентства лісових ресурсів України від 05 грудня 2019 року № 628-4). Що стосується наказу ДП «Жовтневе лісове господарство № 564-К від 10 грудня 2019 року «Про припинення трудового договору», то він підписаний в.о. директора [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України "Про оплату праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок). З урахуванням цих норм, зокрема, абзацу третього пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи. Оскільки звільнення [PERSON] відбулося 10 грудня 2019 року, суд, застосовуючи зазначені норми права, вважає, що середня заробітна плата позивача повинна обчислюватися виходячи з виплат, отриманих ним за попередні два місяці роботи, а саме: за жовтень 2019 року та грудень 2019 року. Відповідно до пункту 5 Порядку основою для обчислення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього ж Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на число робочих днів, а у випадках передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком ( пункт 8 Порядку). Як вбачається із довідки ДП «Жовтневе лісове господарство» від 14 січня 2021 року, сукупний дохід [PERSON] за період жовтень-листопад 2019 року склав 15958,40 гривень, середньоденна заробітна плата становить 514,78 гривень. Суд погоджується із розміром середньоденної заробітної плати, визначеним ДП «Жовтневе лісове господарство» виходячи із наступного розрахунку: (11343,38 гривень + 4615,02 гривень)/ (22+9)=514,78 гривень. Вимушений прогул позивача з 11 грудня 2019 року по 22 січня 2021 року становить 279 робочих дня. Отже, сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка підлягає стягненню, з відповідача, складає 279 х 514,78 гривень = 143623,62 гривень. За вказаних обставин, суд погоджується з розрахунком суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 11 грудня 2019 року по 22 січня 2021 року, наданим позивачем та задовольняє позовні вимоги у цій частині у повному обсязі. Щодо вимог позивача в частині відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється статтею 237-1 КЗпП України, яка передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. За змістом указаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із статтею 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Встановлене Конституцією та законами України право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних інтересів юридичних осіб. Відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права, зокрема, поновленням на роботі, так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин. КЗпП України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а стаття 237-1 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин. Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, шляхом поновлення на роботі, а має самостійне юридичне значення. Під час судового розгляду, судом встановлено факт порушення законних прав позивача, яке полягало у незаконному звільненні з роботи, що призвело до моральних страждань, втрати ним нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При визначенні розміру моральної шкоди, суд враховує подані сторонами докази, ступінь моральних страждань та переживань позивача, та виходячи з принципів виваженості, розумності та справедливості, вважає, що позов [PERSON] в частині відшкодування моральної шкоди підлягає частковому задоволенню в розмірі 5000 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанції № 0.0.1557464474.1 від 18 грудня 2019 року, позивачем при пред`явленні позову до суду були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 гривень за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди. Оскільки суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині стягнення з ДП «Жовтневе лісове господарство» моральної шкоди у розмірі 5000 гривень, з позивача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 51,20 гривень. Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору за позовні вимоги про скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд стягує з Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» судовий збір у розмірі 2204,63 гривень на користь держави.

Outcome: partial