Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

27.10.2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору, Покровський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, посилаючись на те, що 06.07.2013 року, сторони зареєстрували шлюб, від якого мають сина - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до виконавчого листа Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2015 року стягуються з [PERSON] , [INFO] , аліменти на користь позивача на утримання [PERSON] в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку та доходів щомісячно, до повноліття дитини, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку. Стягування розпочато з 25.03.2015 року та продовжити до повноліття, тобто до [INFO] . 04.09.2017 року, шлюб між сторонами розірвано на підставі рішення Вільшанського районного суду Кіровоградської області. Син після розірвання шлюбу залишився проживати із позивачем. Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості по аліментам виданої Покровським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі №В 15/480903.99 від 21.09.2020 року заборгованість станом на 01.09.2020 року складає 65186 грн. 42 коп. (шістдесят п`ять тисяч сто вісімдесят шість) грн. 42 коп.. Відповідач неналежним чином ставився до виконання свого обов`язку по сплаті аліментів за вищевказаним виконавчим листом, внаслідок чого у нього виникала заборгованість та в зв`язку з чим позивачем нараховано неустойку (пеню) за період з 25.03.2015 року по 01.09.2020 року, що становить 716123 грн. 56 коп. (сімсот шістнадцять тисяч сто двадцять три) грн. 56 коп., згідно розрахунку. Відповідач не надав докази на підтвердження відсутності його вини щодо несплати аліментів до Покровського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі та сума заборгованості в судовому порядку не оскаржувалася. Позивач просить суд стягнути на її користь з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 25.03.2015 року по 01.09.2020 року, які стягуються на підставі виконавчого листа Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2015 року в розмірі 716123 грн. 56 коп. (сімсот шістнадцять тисяч сто двадцять три) грн. 56 коп.. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 05.11.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 18.01.2021 року до Вільшанського районного суду Кіровоградської області надійшов відзив на позовну заяву відповідача, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів в розмірі 760123 грн. 56 коп., оскільки така заборгованість утворилася не з його вини, а внаслідок тривалої непрацездатності, погіршення матеріального становища та зміни сімейного стану, наявності на утриманні двох малолітніх дітей. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просить справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити повністю. Не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відзив на позовну заяву до суду надав 18.01.2021 року. Представник Покровського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розів судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Розгляд справи здійснюється на підставі ст. 279 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. В порядку спрощеного позовного провадження вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. В судовому засіданні встановлено, що 06 липня 2013 року сторони зареєстрували шлюб у Добрянській сільській раді Вільшанського району Кіровоградської області, актовий запис №1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим Добрянською сільською радою Вільшанського району Кіровоградської області 06 липня 2013 року (а.с.6). Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 09.12.2013 року, [PERSON] , [INFO] , відповідач записаний його батьком (а.с.7). Рішенням Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2015 року справа №384/210/15-ц, яке набрало законної сили 19.05.2015 року, стягнуто аліменти з [PERSON] на утримання [PERSON] , [INFO] (а.с.10) 27.05.2015 року позивач отримала виконавчий лист Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2015 року справа №384/210/15-ц про стягнення з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку та доходів щомісячно, до повноліття дитини, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку. Стягування розпочати з 25.03.2015 року та продовжити до повноліття [PERSON] , [INFO] , тобто до [INFO] (а.с.11). 04.09.2017 року шлюб між [PERSON] та позивачем розірвано (а.с.8). Відповідно до довідки про склад сім`ї №270, виданої Добрянською сільською радою Вільшанського району Кіровоградської області 26.02.2020 року, до складу сім`ї позивача входять: син [PERSON] , [INFO] (а.с.9). Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №У-10492 виданої КЗ «Криворізька міська клінічна лікарня №2» Дніпропетровської Обласної Ради», відповідач [PERSON] хворів з 30.08.2015 року по 15.10.2015 року. Основний діагноз: забій головного мозку 1 ст., перелом лобної кістки, множинні різані рани голови, обличчя, забій грудної клітки, забій серця, контузія правої легені, забій черевної стінки, забій лівої нирки, вивих лівого стегна. Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №4707 виданої КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня» Дніпропетровської облдержадміністрації, відповідач [PERSON] хворів з 26.10.2015 року по 31.10.2015 року. Повний діагноз: наслідок проникаючого поранення правого ока. У відповідності до консультаційного висновку офтальмолога від 21.01.2016 року КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня» Дніпропетровської ОДА, [PERSON] звернувся із скаргою на дискомфорт правого ока. Діагноз: наслідок проникаючого корнеального поранення правого ока. Рекомендовано спостереження за місцем мешкання у окуліста та лікування. 24.11.2018 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Саксаганському районному у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №591, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] , виданого Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 24 листопада 2018 року. [PERSON] є батьком та [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] , повторно виданого 04.12.2020 року та копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 11.11.2020 року. Згідно довідки про доходи №07/02 від 07.12.2020 року, [PERSON] дійсно працює в ТОВ «Металоцентр Смарт», займає посаду стропальник. Загальна сума доходу за період червень 2020 року - листопад 2020 року становить 32930 грн. 80 коп.. Копія трудової книжки серія [NUMBER] , дата заповнення 18.03.2008 року, підтверджує відомості про прийом на роботу та звільнення [PERSON] .. Згідно зі ст. 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. У відповідності до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 21.09.2020 № В-15/480903.99 виданого Покровським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі, вбачається, що аліментні зобов`язання [PERSON] належним чином не виконує, заборгованість станом на 01.09.2020 року становить 65186 грн. 42 коп. (за період з 25 березня 2015 року по серпень 2020 року) (а.с. 12). Відповідачем разом із відзивом на позовну заяву подано розрахунок заборгованості зі сплати аліментів від 30.11.2020 № 466 виданого Покровським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі, згідно якого вбачається, що аліментні зобов`язання [PERSON] належним чином не виконує, заборгованість станом на 01.11.2020 року становить 62915 грн. 92 коп. (за період з 25 березня 2015 року по жовтень 2020 року). У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що сторонами оспорювалися розрахунки заборгованості зі сплати аліментів, обчислені державним виконавцем. Відповідно до ч. 3 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Частиною 4 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно формули обрахування пені, визначеній у постанові Верховного суду від 25.04.2018 по справі № 572/1762/15-ц, вказано наступне. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+(Anх1%хQn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з березня 2015 року по серпень 2020 року, розрахований позивачем, складає 716123 грн. 56 коп., що перевищує 100 відсотків заборгованості відповідача зі сплати аліментів (а.с. 13-14). За змістом ч. 1, 2 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Згідно із роз`ясненнями викладеними у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Як вбачається з розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, заборгованість станом на 01.11.2020 року становить 62915 грн. 92 коп.. Згідно ч.2 ст.196 СК України, розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Враховуючи, що сума неустойки (пені) за порушення [PERSON] аліментних зобов`язань становить 716123 грн. 56 коп., тобто перевищує 100 % заборгованості по даному аліментному зобов`язанню, наявність у платника аліментів ще двох малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яких він також зобов`язаний утримувати, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позову стягнення неустойки (пені)за прострочення сплати аліментів за період з березня 2015 року по жовтень 2020 року в розмірі 62915 грн. 92 коп.. Суд не приймає до уваги твердження відповідача, що заборгованість утворилася не з його вини, а внаслідок тривалої непрацездатності, погіршення матеріального становища, оскільки таких доказів відповідачем суду не надано. Крім того, суд не приймає до уваги твердження відповідача, що він за період з 2016 по 2018 роки не зміг знайти собі постійне місце роботи, оскільки, згідно записів №11, №12 трудової книжки, 02.12.2016 року [PERSON] прийнятий на посаду електрогазозварникав ТОВ «Металоцентр Смарт» та 15.11.2018 року звільнений за згодою сторін. Відповідно до вимог ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а тому з відповідача мають бути стягнуті 840 грн. 80 коп. судового збору на користь держави.

Outcome: partial