Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-01 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця [PERSON] у якому за уточненими позовними вимогами просить розірвати договір підряду укладений 24.04.2015 року між ним та відповідачем, стягнути з відповідача грошові кошти за невиконані роботи у розмірі 31 835,89 грн., пеню у розмірі 100 283,05 грн. та судові витрати (а.с. 2-4, 154, 155). Вимоги мотивує тим, що 24.04.2015 року між ним та відповідачем було укладено договір підряду на виконання будівельних робіт з ремонту квартири за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до умов, визначених у розділі 2 договору, договірна вартість робіт визначається в кошторисній документації. Ними були підписані кошторис № 1 на суму 40784,25 грн. та кошторис № 2 на суму 48099,11 грн., загальна вартість робіт, які мав виконати відповідач згідно підписаних кошторисів, становила 88 883,36 грн. Позивач зазначає, що з його боку умови договору виконувалися належним чином, а саме своєчасно та в повному обсязі сплачувалися в якості авансу грошові кошти у розмірі 73 500,00 грн., що підтверджується квитанціями. В свою чергу відповідач неналежно виконував зобов'язання, визначені умовами договору підряду. Договором встановлено, що термін виконання робіт не перевищує 3 календарних місяці, тому відповідач зобов'язаний був закінчити роботи не пізніше 28 липня 2015 року, проте станом на 28.07.2015 року роботи не були закінчені, інформація про кінцеві строки виконання робіт була відсутня, а в частково виконаних відповідачем роботах виявлені істотні недоліки, що ставить під сумнів достатній професіоналізм та компетентність відповідача. За кошторисом № 1 були виконані не всі пункти, не зроблені роботи на суму 5 074 грн. 50 коп., а роботи за кошторисом № 2 взагалі не проводились. Починаючи з 31.08.2015 року працівники відповідача забрали свої речі та зникли з об'єкту, повідомивши, що діють за розпорядженням відповідача. 16 вересня 2015 року на адресу відповідача ним направлена вимога про повернення коштів та сплату пені, яку ФОП [PERSON] отримав 17.09.2015 року, проте станом на 09.11.2015 року відповідачем вимога виконана не була. 06.10.2015 року він звертався зі скаргою до Інспекції з питань захисту прав споживачів у м. Києві щодо здійснення перевірки порушення договірних зобов'язань за вищевказаним договором підряду. За результатами проведення такої перевірки інспекцією йому була надана відповідь, якою підтверджено факт порушення відповідачем терміну виконання будівельних робіт з ремонту квартири за укладеним договором підряду від 24.04.2015 року. За уточненими вимогами позивач просить стягнути з відповідача відповідно висновку проведеної судової будівельно-технічної експертизи різницю між сплаченою ним сумою авансу та вартістю фактично виконаних відповідачем ремонтно-будівельних робіт у квартирі у розмірі 15 503,89 грн. та вартість робіт, що не відповідають вимогам будівельних норм у розмірі 16 332 грн., що загалом складає суму 31 835 грн.89 коп., а також стягнути пеню за ставкою 3 % вартості невиконаних робіт за 105 днів прострочення виконання зобов'язання в сумі 100 283 грн. 05 коп., відповідно ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2016 року до участі у справі було залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору власника квартири де проводилися роботи за укладеним між сторонами спірним договором підряду [PERSON] (а.с. 56). В судовому засіданні позивач та представник позивача [PERSON] підтримали позов зі зменшеним розміром позовних вимог та обставини, викладені у заяві. Позивач додатково пояснив, що за укладеним ним з відповідачем договором підряду він сплачував свої особисті кошти, діяв з відома та за погодженням і за дорученням своєї доньки, яка є власником квартири де проводився ремонт. При відвідуванні квартири до середини липня 2015 р. ремонт там зроблений не був, у серпні 2015 року він побачив у квартирі криві стіни, склад сміття, який за його оплатою не вивезли, при цьому відповідач пообіцяв до кінця серпня закінчити ремонтні роботи, після цього він щоденно відвідував квартиру та в кінці серпня через неякісну роботу на його прохання зустрілися з відповідачем у квартирі, тоді ж прийшли його робітники, які виносили речі. Він попросив відповідача повернути різницю коштів за невиконані роботи, залишивши ключ від квартири для вивезення сміття, тоді відповідач пообіцяв скласти кошторис та в подальшому повідомив, що нічого не винен, ключ йому залишили у конс'єржа. Відповідач в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у письмових запереченнях, посилаючись на безпідставність вимог, додатково пояснив, що всі роботи та послуги були надані позивачу з дотриманням норм ДБН та не були завершені з вини [PERSON], оскільки через заміну замка на вхідних дверях 31.08.2015 року неможливо було потрапити у квартиру. У подальшому в судові засідання відповідач не з'являвся, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, у зв'язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача за наявних у справі доказів з урахуванням поданих відповідачем заперечень. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, суду подала нотаріально посвідчену заяву з проханням розглянути справу без її участі, у заяві вказала, що позов підтримує у повному обсязі по повідомила суд про те, що вона є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданим 25.02.2014 року Реєстраційною службою Головного управління юстиції у м. Києві за № 18249827, та уповноважила свого батька [PERSON] на представництво її інтересів щодо здійснення ремонтно-оздоблювальних робіт у її квартирі та на укладання необхідних документів і договорів. Договір підряду від 24.04.2015 року укладений її батьком з ФОП [PERSON] нею схвалено до виконання в повному обсязі (а.с. 63). Суд, вислухавши сторін по справі, представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, 24.04.2015 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено договір підряду з виконання робіт по ремонту квартири за адресою: [ADDRESS] в обсязі, передбаченому кошторисною документацією (а.с. 5). Також сторонами підписані кошторис 1 етапу на виконання ремонтно-будівельних робіт на суму 40 784,25 грн. та кошторис 2 етапу на суму 48 099,11 грн. (а.с. 6, 7). Відповідно ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Пунктом 1.1. договору підряду визначено, що підрядник зобов'язується виконати роботи з ремонту квартири в обсязі передбаченому орієнтовною договірною вартістю, з дотриманням будівельних норм і правил, а так само умов цього договору. Замовник зобов'язується здійснити оплату всіх цих робіт в обсязі кошторису і договірною вартістю, що є невід'ємною частиною договору і в термін, передбачений умовами цього договору. На виконання умов договору позивач сплатив відповідачу кошти на загальну суму 73500,00 грн., згідно квитанції № 077017 від 24.04.2015 р. на суму 31 000 грн., № 077024 від 03.06.2015 р. на суму 33 000 грн. та № 077025 від 11.06.2015 р. на суму 9 500 грн. (а.с. 9). Згідно п. 3.1. договору підряду, термін виконання робіт визначається виходячи з обсягу і складу робіт по етапам відповідно до кошторисної документації та при фінансуванні замовником згідно п. 4, але не перевищує 3 календарних місяці (за виключенням державних свят). Відповідно ч. ч. 1, 2 ст. 251 ЦК України, строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Отже, виходячи зі змісту вищевказаного пункту договору підряду, кінцевий строк виконання робіт обумовлено не пізніше трьох календарних місяців за виключенням державних свят, тому з урахуванням дати укладення договору 24 квітня 2015 року та кількості п'яти днів державних свят у період з 24.04.2015 р. по 24.07.2015 р., кінцевим терміном виконання зобов'язань за договором підряду є 29 липня 2015 року. За нормою ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У зв'язку з цим суд не може прийняти до уваги заперечення відповідача з посиланням на те, що виконання робіт повинно було закінчитися 24.10.2015 року, оскільки вказані обставини не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, також суду не надано доказів того, що відповідач пропонував позивачу здійснити додатково оплату вартості матеріалів та/або робіт, при цьому останній відмовлявся здійснити таку оплату за укладеним договором підряду. Відповідно ст. 629 ЦК України договір є обов"язковим для виконання сторонами. Згідно ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов"язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Ще відповідач заперечував проти задоволення позову з посиланням на те, що договірні зобов'язання по ремонту квартири не були виконані з вини позивача, тому закінчилися 31.08.2015 року коли неможливо було потратити у квартиру через заміну замка на вхідних дверях. Проте до наданого відповідачем акту від 31.08.2015 року у якому зазначено, що 31.08.2015 року з 8 год. 15 хв. не можливо виконати договірні зобов'язання по ремонту квартири [ADDRESS] через недопущення на об'єкт та заміну замка у дверях без відома підрядника і субпідрядників, суд відноситься критично, оскільки підписи осіб у акті не посвідчені, будь якими іншими належними та допустимими доказами вказаний факт суду не доведено та викладені у акті обставини позивачем заперечуються. При цьому позивач пояснив, що ключ знаходився у працівників відповідача, які залишили ключ конс'єржу після того, як він зустрічався на квартирі з відповідачем та через неякісність проведеного ремонту просив ФОП [PERSON] повернути різницю коштів за невиконані роботи. Отже, судом встановлено, що ФОП [PERSON] порушені умови укладеного правочину, оскільки у визначений договором підряду строк ремонтні роботи у квартирі завершені не були. Згідно частини 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Відповідно ч. 2 ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14.03.2016 року за клопотанням представника позивача було призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи щодо виконання ремонтних робіт за спірним договором підряду та їх вартості (а.с. 88, 89). Відповідно до висновку експерта № 14/06-2016 від 14.06.2016 року за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, вартість фактично виконаних ремонтно-будівельних робіт в квартирі [ADDRESS], а також вартість прихованих та супутніх робіт, з коригуванням об'ємів робіт та вартості матеріальних ресурсів визначених кошторисною документацією, становить 57 996 грн. 11 коп. Ремонтно-будівельні роботи, виконання яких можливо перевірити за результатами проведеного обстеження, зокрема роботи з штукатурення стін та стелі «стартом», роботи з підготування стель під фарбування та стін під шпалери, виконаних в приміщеннях досліджуваної квартири, виконавцем яких, згідно представлених документів, є ФОП [PERSON], у відповідності до договору підряду від 24.04.2015 року, не відповідають вимогам будівельних норм. Вартість робіт з штукатурення стін та стелі «Стартом», з підготування стель під фарбування та стін під шпалери виконаних у приміщенні вказаної квартири, що не відповідають вимогам будівельних норм, становить 16 332 грн. (а.с. 96-123). За викладених обставини суд вважає, позов у частині вимог про розірвання укладеного між сторонами договору підряду від 24.04.2015 року та стягнення з відповідача на користь позивача коштів в сумі 31 835 грн. 89 коп. підлягають задоволенню. Вказана сума становить різницю між сплаченою позивачем відповідачу сумою за договором підряду 73 500 грн. та визначеною експертом вартістю фактично виконаних ремонтно-будівельних робіт у квартирі відповідно кошторису за договором підряду у розмірі 57 996 грн. 11 коп. з відрахуванням вартості робіт на суму 16 332 грн., ще не відповідають вимогам будівельних норм. Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.02.2014 року та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.02.2014 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 64, 65). Заперечуючи на позов відповідач також посилався на те, що [PERSON] не є належним позивачем у даній справі, оскільки не являється власником квартири у якій проводився ремонт, та діяв без доручення власника. Проте дані доводи не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки [PERSON] є стороною спірного правочину, договір підписував, як замовник, крім того, як зазначено вище, власник квартири [PERSON] схвалила укладений позивачем договір підряду, що передбачено ст. 241 ЦК України. Також позивач просить стягнути з відповідача 100 283,05 грн. пені за прострочення виконання зобов'язання за період з 28.07.2015 року по 09.11.2015 рік. (31835,90 грн. х 3% х 105 днів прострочення). Відповідно ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. При цьому суд враховує наступні обставини. Згідно положень ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Право суду вирішувати питання про зменшення розміру штрафних санкцій відповідно ч. 3 ст. 551 ЦК України підтверджено правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-100цс14 від 03.09.2014 р., згідно якої визначено, що частина 3 статті 551 ЦК України з урахуванням положень статті 3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства та частини 3 статті 10 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. Враховуючи викладене, виходячи із засад цивільного судочинства та недоведеності позивачем наявності негативних майнових наслідків для останнього через прострочення виконання зобов'язання, суд вважає можливим зменшити розмір неустойки, що підлягає стягненню з відповідача з суми 100 283,05 грн. до розміру задоволеної судом суми до стягнення, а саме 31 835,89 грн. У решті вимог слід відмовити, оскільки заявлена сума пені більш ніж втричі перевищує суму відшкодування за договором підряду. Відповідно ст. 86 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені останнім витрати за проведення судової експертизи в сумі 7000 грн., що підтверджується рахунком-фактурою № 07/04-2016 від 07.04.2016 року та квитанцією ПАТ «ПриватБанк» від 18.04.2016 року (а.с. 150, 151). Також відповідно ст. 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 1 123 грн. 92 коп., що включає судовий збір в сумі 487,20 грн. за немайнові вимоги та судовий збір в сумі 636 грн. 72 коп. за майнові вимоги.

Outcome: partial