Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-12 00:00:00

12 серпня 2019 року представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Миргородського міськрайонного суду з вищевказаною позовною заявою. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] - відповідач за позовом - звернувся до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписав заяву без номеру від 12.01.2010 року згідно якої отримав кредит у розмірі 12000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] своїм підписом у вказаній заяві підтвердив свою згоду на те, що підписана заява без номеру від 12.01.2010 року згідно якої він отримав кредит у розмірі 12000,00 грн. разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між [PERSON] та АТ КБ «ПриватБанк» договір приєднання. При укладанні договору сторони керувалися ч. 1 ст. 634 ЦК України. У зв`язку з неналежним виконанням позичальником умов кредитного договору позивач просив стягнути із [PERSON] станом на 22.07.2019 року 9 заборгованість в сумі 24158,45 грн., з яких: 11375,91 грн. - заборгованість за тілом кредита; 3321,30 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита; 7634,65 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 200,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.;, а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 1126,59 грн. - штраф (процентна складова), яку позивач просить стягнути з відповідача та понесені позивачем при зверненні з позовом до суду судові витрати. Згідно свого Статуту АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК „ПРИВАТБАНК" є правонаступником всіх прав та зобов`язань ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК „ПРИВАТБАНК" (а.с.35-36). Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України «Про акціонерні товариства», зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням. Заочним рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15.11.2019 року - позов задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП - [NUMBER] , (адреса: [ADDRESS] ) на користь Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк», код ЄДРПОУ - 14360570 (вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, 01001) заборгованість за кредитним договором № б/н від 12.01.2010 року в розмірі 22331 гривень 86 копійок (двадцять дві тисячі триста тридцять одну гривню вісімдесят шість копійок), яка складається з наступного: 11375,91 - заборгованість за тілом кредита;3321,30 грн. -заборгованість за простроченим тілом кредита;7634,65 грн. - пеня за прострочене зобов`язання. В іншій частині позовних вимог відмовлено (а.с. 51-52). Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15 січня 2020 року заяву про перегляд заочного рішення відповідача [PERSON] задоволено, а заочне рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 15 листопада 2019 року - скасовано. Справу повторно призначено до судового розгляду в порядку спрощеного провадження (а.с. 70). У встановлений судом строк, відповідач [PERSON] подав відзив на позовну заяву в позовні вимоги акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» визнав частково в межах суми 10961,78 гривень. Зазначивши, що він порівняв наявний і доданий розрахунок позивача з умовами договору та вивів за допомогою фінансиста свою суму боргу, яку і згоден сплатити (а.с. 98). У встановлений судом строк, позивач правом на подання відповіді на відзив не скористався. В судове засідання представник АТ «ПриватБанк» не з`явився причини неявки суду не повідомив, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с. 100). Відповідач, [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги банку визнав у розмірі 10961,78 грн., ніяких інших пояснень з приводу розміру та нарахування заборгованості суду не надав. Суд, заслухавши пояснення відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. При цьому, згідно роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. 12 січня 2010 року між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № б/н відповідно до якого Банк надав відповідачу кредит в сумі 12000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с.14-28). Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позивач свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором. Встановлено, що відповідно до Анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 12.01.2010 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, за умовами якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку Кредитка «Універсальна». У Анкеті зазначено, що відповідач згодний з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, тарифами, складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані для ознайомлення у письмовому вигляді. Згідно пунктів 2.1.1.12.2, 2.1.1.7.6 витягу з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, які долучені до матеріалів справи, за користування кредитом протягом пільгового періоду клієнт сплачує банку відсотки у розмірі 0,01% від суми операцій за рахунок кредиту. В разі непогашення клієнтом боргових зобов`язань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійсненні трати, за користування кредитом клієнт сплачує банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування. Сплату відсотків за користування Кредиту Клієнт здійснює шляхом надання доручення Банку про списання грошей з його поточного рахунку в розміру нарахованих відсотків (договірне списання). При порушенні клієнтом строків платежів по якомусь з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, клієнт зобов`язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлений тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни. У наданій позивачем довідці про умови кредитування з використанням платіжної картки «Кредитка Універсальна» 55 пільгового періоду розмір базової % ставки в місяць, що нараховується на залишок заборгованості, встановлено у розмірі 2,5%, розмір щомісячних платежів 7% від заборгованості, але не менше 50 грн. і ні більше залишку заборгованості, пеня - (базова процентна ставка по договору)/30 нараховується за кожен день прострочки кредиту; пеня - 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць нараховується 1 раз в місяць при наявності прострочення по кредиту чи процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму від 50 грн. і більше; штраф - 500 грн. + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Встановлено, що свої зобов`язання за договором відповідач належним чином не виконував, внаслідок чого станом на 22.07.2019 року виникла заборгованість за кредитом у сумі 24158,45 грн. та складається з: заборгованості за тілом кредитом - 11375,91 грн., заборгованість за простроченим тілом кредита - 3321,30 грн.; нарахована пеня за прострочене зобов`язання - 7634,65 грн., нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу в сумі від 100 грн. - 200,00 грн., а також штрафів (фіксована частина) - 500 грн., (процентна складова) - 1126,59 грн. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, - позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотків за його використання, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Згідно з п. 2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг, - при порушенні Клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, Клієнт зобов`язаний сплатити Банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни. Згідно з ст. ст. 526, 527, 530 Цивільного кодексу України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. У порушення зазначених норм закону та умов договору Відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав. З викладеного вище вбачається те, що позичальник дійсно порушив умови договору в частині вчасного повернення кредиту, а також сплати відсотків за користування ним. В зв`язку з цим, станом на 22.07.2019 року виникла заборгованість по кредитному договору, а саме: заборгованість за простроченим тілом кредиту - 11375,91 грн., заборгованість за простроченим тілом кредита - 3321,30 грн., що підтверджується відповідним розрахунком заборгованості (а.с. 5-11), а тому вказана сума на підставі ст.ст. 526, 530 ЦК України підлягає стягненню з відповідача. Крім того, Банком за порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором нараховано: - пеня за прострочене зобов`язання - 7634,65 грн.; - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.- 200,00 грн., а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг:- штраф - 500 грн. (фіксована частина) та1126,59 грн. ( процентна складова). Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 даної статті). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 21.10.2015 по цивільній справі №6-2003цс15. Одночасне застосування пені та штрафу за одне й те саме порушення зобов`язань за договором є неприпустимим. За такого з відповідача підлягає стягненню на користь позивача лише пеня у розмірі 7634,65 грн. Судові витрати підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимогна підставі ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial