Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-08 00:00:00

Чернівецький міський голова Каспрук О. звернувся до суду із вищевказаним позовом про відшкодування збитків. В позові посилається на те, що п. 1.17. Рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 28.02.2012р. №136/4 «Про оформлення права власності на квартири, нежитлові будівлі та приміщення», [PERSON] оформлено право приватної власності на будівлі та споруди на [ADDRESS] , в тому числі: на адміністративно-складську будівлю літ А площею 901,10кв.м., будівлю магазину-виставкового салону літ.Б площею 241,70кв.м., будівлю магазину літ.Д площею 553,50кв.м., вартову літ.В, вартову літ.Г, сарай літ.Ж, огорожу №1-3, у зв`язку із прийняттям будівлі в експлуатацію. Згідно рішення Садгірського суду міста Чернівців від 20.04.2018р. у справі №726/516/18, у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва, за [PERSON] (надалі Відповідач) додатково визнано право власності на громадський будинок [ADDRESS] , що після реконструкції складається з складу літ.А площею 901,10кв.м., магазин літ.Б площею 371,00кв.м., магазин літ.Д площею 553,50кв.м., адміністративна будівля літ.З площею 183,30кв.м., склад літ.И площею 117,80кв.м., сарай літ.К площею 27,97 кв.м., вартова В, вартова літ.Г, сарай літ.Ж,огорожа 1-3. На підставі зазначеного вище рішення суду, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №165530433 від 06.05.2019р., право власності на новостворене нерухоме майно зареєстроване в реєстрі прав власності, а об`єкту присвоєно номер 27199373101. Посилається на те, що відповідно до абзацу 13 мотивувальної частини рішення Садгірського районного суду від 20.04.2018р. №726/516/18, «у звязку із необхідністю покращення стану вказаного майново комплексу позивач добудував додаткові будівлі та споруди: магазин літ. Б площею 371,00 м2 адміністративна будівля літ. З площею 183,30 м2, склад літ. И площею 117.80 м2, сарай літ. К площею 27,97 м2 на території вищевказан земельної ділянки, що разом зі складом літ. А, адміністративною будівлею л Д. вартовою літ. В. вартовою літ. Г, сараєм літ. Ж, огорожею № 1-3 становля єдиний майновий комплекс. Вказані відомості знаходять своє відображення у технічному паспорті, де міститься план та технічна характеристика об`єкта нерухомого майна після здійснення самочинного будівництва». Вказує на те, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін; невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Так, за наслідками будівництва, [PERSON] збільшено площу нежитлових приміщень на 458,37кв.м. За наслідками\~ проведених розрахунків, величина пайової участі складає 394 503,93грн. Просить стягнути з [PERSON] на користь Чернівецької міської ради заподіяні збитки в сумі 394503,93 грн. пайової участі при здійсненні добудови до магазину літ. Б адміністративної будівлі літ.З, складу літ.И, сараю літ.К на [ADDRESS] та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5917,56 грн. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов визнав частково, вважає, що з відповідача на користь Чернівецької міської ради слід стягнути заподіяні збитки в сумі 66356 грн. пайової участі при здійсненні добудови до магазину літ. Б адміністративної будівлі літ.З, складу літ.И, сараю літ.К на [ADDRESS] . Подав до суду відзив, в якому зазначив, що не був укладений договір пайової участі, крім цього позивачем наданий невірний розрахунок кошторису, адже не врахований висновок експерта [PERSON] , згідно якого вартість будівельних робіт становить 663568 грн. Представник позивача в судовому засіданні позов пітримав та надав суду пояснення згідно позовних вимог, подав до суду заперечення на відзив в якому вказав на те, що на момент розгляду справи відсутня експертна оцінка Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» щодо вказаного кошторису, тому без дослідження та встановлення правильності проведення розрахунку кошторисної вартості будівництва, не можна погодитися з використанням кошторису експерта [PERSON] .. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача та дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню. Згідно ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.97 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Судом встановлено, що п.1.17. рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 28.02.2012р. №136/4 «Про оформлення права власності на квартири, нежитлові будівлі та приміщення», [PERSON] оформлено право приватної власності на будівлі та споруди на [ADDRESS] , в тому числі: адміністративно-складську будівлю літ А площею 901,10кв.м., будівлю магазину-виставкового салону літ.Б площею 241,70кв.м., будівлю магазину літ.Д площею 553,50кв.м., вартову літ.В, вартову літ.Г, сарай літ.Ж, огорожу №1-3, у зв`язку із прийняттям будівлі в експлуатацію. Судом встановлено, що згідно рішення Садгірського суду міста Чернівці від 20.04.2018р. у справі №726/516/18, у зв`язку із здійсненням самочинного будівництва, за [PERSON] визнано право власності на громадський будинок [ADDRESS] , що після реконструкції складається з складу літ.А площею 901,10кв.м., магазину літ.Б площею 371,00кв.м., магазину літ.Д площею 553,50кв.м., адміністративної будівлі літ.З площею 183,30кв.м., складу літ.И площею 117,80кв.м., сараю літ.К площею 27,97 кв.м., вартової В, вартової літ.Г, сараю літ.Ж,огорожі 1-3. Згідно ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість і правочинів щодо нерухомості є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом.\~ Судом встановлено, що на підставі зазначеного вище рішення суду, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №165530433 від 06.05.2019р., право власності на новостворене нерухоме майно зареєстроване в реєстрі прав власності, а об`єкту присвоєно номер 27199373101. Відповідно рішення Садгірського районного суду від 20.04.2018р. №726/516/18, «у звязку із необхідністю покращення стану вказаного майново комплексу позивач добудував додаткові будівлі та споруди: магазин літ. Б площею 371,00 м2 адміністративна будівля літ. З площею 183,30 м2, склад літ. И площею 117.80 м2, сарай літ. К площею 27,97 м2 на території вищевказан земельної ділянки, що разом зі складом літ. А, адміністративною будівлею л Д. вартовою літ. В. вартовою літ. Г, сараєм літ. Ж, огорожею № 1-3 становля єдиний майновий комплекс. Вказані відомості знаходять своє відображення у технічному паспорті, де міститься план та технічна характеристика об`єкта нерухомого майна після здійснення самочинного будівництва». Відповідно до п.4 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Згідно ч.2,3 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»(в редакція на час виникнення правовідносин) також передбачено обов`язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Така пайова участь (внесок) замовника полягає у перерахуванні замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Відповідно до ч. 5, 6, 8, 9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін; невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Згідно п.1.4.2. Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців (надалі Положення), яке затверджене рішенням Чернівецької міської ради від 24.12.2015р. №54, дія Положення поширюється на замовників, які здійснили будівництво (реконструкцію, капітальний ремонт) об`єктів, при цьому, не уклавши договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Чернівців, або здають (здали) їх в експлуатацію після набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», не надавши своєчасно належним чином у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) до Уповноваженого органу містобудування та архітектури щодо здійснення такого будівництва (самовільно збудовані об`єкти) і при спорудженні яких не було вирішене питання прийняття пайової участі. Відповідно п.2.1.1 Положення визначено, що розмір пайової участі замовника становить 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта містобудування для нежитлових будівель та/або споруд. При цьому, пункт 2.2.1 встановлює, що якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами або за бажанням замовника будівництва, вона визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності у м.Чернівцях (показник опосередкованої вартості спорядження об`єктів житла для Чернівецької області (без урахування ПДВ), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України станом на момент проведення розрахунку. Згідно висновку № 511 судової будівельно-технічної експертизи від 17.02.2020 р, проведеної на замовлення адвоката М.О.Дубця, проведенної на підставі наданого експерту дефектного акту від 3.01.2015 року, вартість будівельних робіт, пов`язаних з будівництвом\~\~ адмінбудівлі, магазину, складських приміщень за адресою [ADDRESS] , згідно переліку будівельних робіт, наведених в дефектному акті від 3.01.2015 р. становить 663568 грн Відповідно до пункту 2.2.2 Положення, якщо одиниця створеної потужності об`єкта, розрахована на підставі наданого замовником будівництва зведеного кошторисного розрахунку, менша за встановлені органом місцевого самоврядування нормативи для одиниці створеної потужності (опосередкована вартість спорудження житла у Чернівецькій області (без урахування ПДВ) відповідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України), такий кошторисний розрахунок повинен мати висновок (експертну оцінку) ДП «Укрдержбудекспертизи». В судовому засіданні судом встановлено, що висновок Державного підприємства «Укрдержбудекспертиза» щодо вказаного кошторисного розрахунку відсутній та представник відповідача відмовився від клопотання про призначення вказаної експертизи. Згідно ст.648 ЦК України зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Таким чином на підставі наведеного, порядок розрахунку розміру пайової участі повинен відповідати не тільки нормам закону, але й положенням акту органу місцевого самоврядування, в даному випадку Положення про порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Чернівців, затвердженого рішенням від 24.12.2015р. №54. Таким чином, на підставі наведеного, норми законодавства покладають на замовника об`єкта містобудування обов`язок сплати кошти на розвиток інфраструктури відповідного населеного пункту. Судом встановлено, що за наслідками будівництва, відповідачем [PERSON] збільшено площу нежитлових приміщень на 458,37кв.м. За наслідками\~ проведених розрахунків, величина пайової участі складає 394 503,93грн. Згідно статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Стаття 1166 ЦК України передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.2 ст.1193 ЦК України, якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого (а в разі вини особи, яка завдала шкоди, - також залежно від ступеня її вини) розмір відшкодування зменшується, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на законі і підлягають до задоволення. Слід стягнути з [PERSON] на користь Чернівецької міської ради заподіяні збитки в сумі 394503,93 грн. пайової участі при здійсненні добудови до магазину літ. Б адміністративної будівлі літ.З, складу літ.И, сараю літ.К на [ADDRESS] та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5917,56 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved