Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

01 листопада 2013 року до суду надійшла зазначена позовна заява та була розподілена на суддю Маліновську В.М. В зв'язку із закінченням повноважень судді Маліновської В.М., на підставі розпорядження в.о.керівника апарату від 21.03.2017 року справа була розподілена на суддю Притулу Н.Г. В позовних вимогах з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 05.11.2013 року позивач просить: стягнути з відповідача на користь позивача матеріальні збитки в сумі 1 967 789,92 грн. та компенсувати моральну шкоду в сумі 200 000,00 грн. Вимоги обґрунтовані тим, що позивач 07.10.2013 року виявила залиття власної квартири. Після обстеження квартири було складено відповідний акт та визначено, що ймовірною причиною залиття квартири є неякісно виконані ремонтні роботи внутрішньої квартирної системи водопостачання, порушення цілісності водопровідних мереж під час проведення ремонтних (оздоблювальних) робіт в квартирі [ADDRESS], яка знаходиться поверхом вище. Як зазначає позивач, внаслідок залиття було спричинено збитків на суму 1 941 741,81 грн. Також позивач зазначає, що їй спричинена моральна шкода, яку вона оцінила в сумі 200 000,00 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 05.11.2013 року з метою забезпечення позову було накладено арешт на квартиру [ADDRESS], яка належить на праві власності [PERSON]. В судове засідання представник позивача не з'явився, звернувся до суду із заявою про слухання справи в його відсутність зазначає, що заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив. До суду відзив на позовні вимоги не надійшов. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Як встановлено в судовому засіданні, квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності від 09.11.2011 року. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 15.09.2011 року. Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов'язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Як вбачається з матеріалів справи, 07.10.2013 року позивач виявила залиття власної квартири. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. 07.10.2013 року членами комісії ТОВ «Сервісна компанія «Простір» за присутності представника позивача та за участі відповідача було складено акт в якому зазначено, що ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є неякісно виконані монтажні роботи внутрішньоквартирної системи водопостачання, порушення цілісності водопровідних мереж під час проведення ремонтних (оздоблювальних) робіт, використання неякісних матеріалів зі сторони виконавців наведених робіт в квартирі [ADDRESS]. Фактичну причину виникнення залиття квартири можливо встановити лише після розтину стяжки підлоги в квартирі [ADDRESS] з метою отримання доступу безпосередньо до внутрішньо квартирних мереж. Згідно з додатком до акту, внаслідок залиття квартири пошкоджено: -залито загальний хол квартири, а саме: стеля площею 21 кв.м., стіни, дверні коробки 8 шт., двері 6 шт., шафи 3 шт., руйнування гіпсокартону, оздоблення стелі, виникнення грибка на стелі та стінах, дверях; -залито допоміжне приміщення (межує з вітальнею), а саме: стеля площею 2,5 кв.м., грибок на стелі; - залито допоміжне приміщення (межує з холом при вході в помешкання), а саме: залито стелю, наслідком є обвал (руйнування) гіпсокартонного перекриття стелі. Виявлено грибок на стелі, стінах. - залито вітальню, а саме: часткове залиття стелі з проявами відсталого лакофарбового покриття, прояви грибка. Вздуття ламінату по площі кімнати. Пошкоджено декоративну тумбу під телевізор; підвісні полиці. Прояви грибка біля підвісної люстри під барною стійкою у приміщенні кухні; - частково залито стелю в приміщенні спальні, виявлено відшарування лакофарбового покриття місцями на стелі і стінах. Часткове вздуття ламінату в області стіни межуючої з санвузлом. Вздуття елементів шафи (вбудованої), а також елементів підвісної шафи; -часткове затікання приміщення санвузла; - залито підлогу прощею 20 кв.м. у приміщенні дитячої кімнати, вздуття ламінату по площі всієї кімнати. Акт з додатком підписаний всіма членами комісії та власниками квартир. 18.10.2013 року був складений акт повторного обстеження після залиття в якому зазначено, що 08.10.2013 року після проведення робіт з часткового демонтажу керамічної плитки стіни санвузлу в квартирі [ADDRESS] та отримання доступу до внутрішньоквартирних мереж постачання холодної, гарячої води та каналізації, комісійно встановили факт витоку гарячої води на з'єднанні труби гарячого водопостачання та фітингу, що стало причиною залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS]. Зазначений акт підписаний членами комісії, власником квартири [ADDRESS] та представниками власника квартири [ADDRESS]. Під час розгляду справи, на підставі ухвали суду була проведена експертиза та висновком експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судово-біологічної експертизи від 30.04.2014 року встановлено, що у коридорі площею 7,7 кв.м., дитячій кімнаті площею 20,2 кв.м., коридорі площею 18,3 кв.м., у великій кімнаті (вітальні), кладовому приміщенні, спальні квартири [ADDRESS] виявлено поверхні уражені мікроскопічними (плісневими грибками). Загальна причина появи яких перезволоження будівельних конструкцій. Висновком експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 21.08.2014 року встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] (в тому числі усунення грибкових утворень, плісняви тощо), згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження з урахуванням фізичного зносу конструктивних елементів об'єкта становить 300 793,20 грн. Водночас експерту не вдалось встановити причину залиття, крім тієї, яка зазначена в акті залиття від 18.10.2013 року. Висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи від 29.05.2015 року встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] в цінах станом на час проведення дослідження, згідно об'ємів робіт та матеріалів, зафіксованих у висновку за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 21.08.2014 року з урахуванням висновку експертів за результатами проведення судової біологічної експертизи становить 373 449,60 грн. Висновком експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 14.07.2014 року встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] факт якого зафіксовано в Акті від 07.10.2013 року вплинуло на якість шафи вбудованої в коридорі площею 7,7 кв.м., шафи вбудованої в коридорі площею 18 кв.м., тумби для взуття, 12 полиць в кладовій кімнаті та на якість тумби на стійці під телевізор. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна, в результаті залиття квартири [ADDRESS] станом на липень 2014 року складає 52 771,16 грн. Також експертом не встановлено розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна в результаті залиття та пошкодження 12 полиць так як неможливо встановити первинну вартість цих виробів; встановити розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна, в результаті залиття таких виробів, як: поверхня індукційна варильна, шафа духова, холодильник двохкамерний, витяжка, посудомийна машина, кавомашина автоматична не виявилося за можливе в зв'язку з відсутністю акту технічного стану цих виробів. Такі вироби як портьєри, занавіски не мають дефектів від залиття. Висновком експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення додаткової судової товарознавчої експертизи від 23.04.2015 року встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої власнику майна в результаті залиття квартири [ADDRESS] в цінах на день проведення додаткової експертизи згідно об'ємів та матеріалів зафіксованих у висновку за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 14.07.2014 року складає 100 270,24 грн. Сторони неодноразово під час слухання справи просили надати час для вирішення питання відшкодування шкоди мирним шляхом, проте за тривалий проміжок часу мирним шляхом не вдалось вирішити спір. Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивачки сталося з вини власника квартири [ADDRESS] (відповідача). Сторона відповідача в судовому засіданні доказів на спростування зазначених причин залиття суду не надала. За таких обставин суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачки, сталося з вини відповідача, а тому він, відповідно до ст.1166 ЦК України, зобов'язаний відшкодувати позивачці заподіяні цим збитки згідно з висновками експертів, що становлять 473 719,84 грн. (373 449,60 грн. + 100 270,24 грн.). Водночас так як в судовому засіданні не встановлено, що внаслідок залиття квартири було пошкоджено меблевий комплект для дитячої кімнати, побутову техніку, меблі згідно з договором №001/11 від 09.11.2010 року, штори, матраци, сантехніку, охоронну систему, вхідні двері, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення відшкодування за вказані речі. Також позивач в своїй заяві просить стягнути з відповідача моральну шкоду. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Водночас, п.5 постанови Пленуму Верховного суду від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Так, враховуючи, що внаслідок пошкодження майна позивачу були спричинені моральні страждання, враховуючи засади розумності та справедливості суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди суму 10 000,00 грн.. Згідно із положеннями статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам: судовий збір - 828,25 грн. та витрати за проведені експертизи - 16 075,40 грн.. На підставі викладеного та

Outcome: partial