Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON]А про стягнення з останнього матеріальної та моральної шкоди в наслідок пошкодження пожежею майна позивача, що виникла з вини відповідача. В судовому засіданні позивач та його представник адвокат [PERSON] підтримуючи позовні вимоги поясняли, що сторонам по справі на праві власності належить по 1/2 частині житлового будинку № 2 по вулиці Нафтовиків в м. Миргороді Полтавської області. 24 грудня 2016 року, близько, 22.00 годині в квартирі № 2 цього будинку, що належить [PERSON], виникла пожежа, причиною якої став аварійний режим електричного подовжувача (з горінням його ізоляції), через який в електромережу було ввімкнене побутове електричне обладнання будинку з попаданням вогню на горюче оздоблення житлового будинку. Відповідач [PERSON] не повідомив про пожежу за телефоном 101; не вжив заходів щодо гасіння (локалізації) пожежі первинними засобами пожежогасіння та збереження матеріальних цінностей, втік з будівлі. Він також не вжив заходів щодо евакуації людей, хоча в квартирі позивача знаходилося троє людей, а саме дружина позивача та їх неповнолітній син, залишивши їх самих у небезпеці. Внаслідок цього вогонь розповсюдився на покрівлю та перекриття квартири позивача, що викликало знищення покрівлі та перекриття будинку над його квартирою, а також належних речей позивача, які в ній знаходилися. Згідно експертного висновку вартість матеріальних збитків, які були завдані позивачу відповідачем внаслідок зазначеної пожежі, складає 107166 грн., у тому числі вартість ремонтних робіт конструктивних елементів будівлі - 63655 грн., вартість знищених матеріальних цінностей, речей, що знаходилися в будинку: - 43511 грн. Крім цього пожежею були знищені речі, які експертом не ідентифіковані, у звязку з чим не визначена їх вартість, акустична система потужністю 1200 Вт та домашній кінотеатр «Атлантік 021», з урахуванням зносу їх вартість на даний час, складає 3500 грн., домашній кінотеатр «Атлантік 021» з урахуванням зносу його вартість на даний час, складає 7500 грн. За проведення експертизи сплачено 600 грн. Оскільки власником квартири, яка була осередком пожежі, є відповідач, на якого законодавством покладено обов'язок забезпечення пожежної безпеки у належній йому квартирі, і яку він не забезпечив, тому повинен відшкодувати завдану позивачу майнову шкоду внаслідок зазначеної пожежі виходячи з положень ст. 22,23,317,319,322,1166 ЦК України, положень житлового та законодавства, що регулює використання електричної енергії в розмірі 122150 гривень 50 коп. Крім цього відповідачем завдано значної моральної шкоди позивачу, оскільки в результаті пожежі [PERSON], залишив його життя та життя членів його сімї у небезпеці, було пошкоджено і знищено майно, пожежа спричинила негативні зміни у звичайних умовах мого життя, так як певний час проживати в даній квартирі стало неможливо, що спричинило вимушені зміни в звичному ритмі життя. Для усунення наслідків завданої квартирі шкоди потребується тривалий проміжок часу, значні фінансові затрати. Однак винний в заподіянні шкоди відповідач в добровільному порядку майнову шкоду не відшкодував, внаслідок чого виникла необхідність вживати заходів для відновлення свого порушеного права у суді. На відшкодування моральної шкоди позивач просив стягнути з відповідача на свою користь 30000 грн. В судовому засіданні [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити позов з підстав викладених у позові. Стверджував, що всі речі які були знищені вогнем з вини відповідача використовувалися ним за призначенням. Однак в звязку з проведенням ремонту тимчасово були поміщені на горище для зберігання. Розмір заподіяної йому шкоди з вини відповідача становить 122150 грн.50 коп. яку він просив стягнути на свою користь. Крім того на відшкодування моральної шкоди просив стягнути з відповідача 30000 гривень, оскільки він переніс значний морально-психологічний стрес, в наслідок чого погіршився стан його здоровя, виникло захворювання серцево-судинної системи, почав підвищуватися кровяний тиск, а також понесені судові витрати. Представник позивача, адвокат [PERSON], вважав, що позов підлягає задоволенню з підстав викладених у позові, оскільки розмір заподіяної шкоди позивачу з вини відповідача зазначений в позові підтверджений належними та допустимими доказами які не спростовані відповідачем. Представники відповідача, [PERSON]Вта адвокат [PERSON] заявлені позовні вимоги визнали частково в розмірі витрат, які поніс позивач на відновлення будинку. Суду пояснили, що під час пожежі 24 грудня 2016року пожежею було повністю знищено його частину житлового будинку в м. Миргороді по вул. Нафтовиків 2/1, що є єдиним житлом відповідача. В зв'язку з чим він змушений проживати в найманому житлі. Пожежею повністю знищено все його майно. Оскільки позивачем були порушені протипожежні норми утримання горища, які забороняють захаращувати горища, що мало місце на частині горища будинку, що належить позивачу. Позивачем не надано доказів, що в наслідок пожежі було знищено бідони алюмінієві -19 шт. на суму 13300 грн., оскільки на фотографії зафіксовано лише 3 бідони, слідив існування залишків інших бідонів після пожежі в документах перевірки не вказане, телевізор «Panasonic» вартістю 900 грн., сушка «Ротор-дива» для фруктів -1199 грн., акустична система «1200Вт»-3500 грн., музикальний центр «Атлантік 021» - 7500 грн., - магнітофон «Союз » -720 грн.,міні - мийка «Керхер К2»- 2899 грн., магнітофон «Радіотехніка» -135 грн., підсилювач «Радіотехніка»-360 грн., акустична система «Амфітон 75»- 2 шт..-1170 грн., автомагнітола «Соні» -297 грн.; шафа-купе -2700 грн., паливний насос до автомобіля «Volkswagen» -4860 грн., на загальну суму 39540 грн. В наслідок пожежі ніхто фізично не постраждав, тому вказана моральна шкода в сумі 30000 грн., є надуманою і недоведеною. Просили зменшити розмір шкоди, враховуючи матеріальний стан відповідача, який не має доходів та втратив єдине житло. Свідок [PERSON] підтвердила обставини викладені в позові при цьому пояснила, що пожежу виявила вона, близько, 22 години. З цього часу до 5 години ранку мешканцями сусідніх будинків ліквідовувалася пожежі. Пожежники використали значну кількість води в наслідок чого опорядження в будинку було зіпсоване також були вогнем знищено все майно яке тимчасово перебувало на горищі і яке оцінено експертом. Вартість зазначена в експертизі є значно менше реальних збитків. Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази суд встановив. Згідно договору купівлі-продажу від 12.11.1991 року, рішення Миргородського міського суду Полтавської області від 02.09.1996 року по цивільній справі і довідки ДКП «Миргородтехінвентаризація» від 31.01.2017 року № 95 та [PERSON] на праві приватної власності належить по 1/2 частині житлового будинку № 2 по вулиці Нафтовиків в м. Миргороді Полтавської області. 24 грудня 2016 року, близько, 22.00 годині в квартирі № 2 цього будинку, що належить [PERSON], виникла пожежа, причиною якої став аварійний режим електричного подовжувача (з горінням його ізоляції), через який в електромережу було ввімкнене побутове електричне обладнання будинку з попаданням вогню на горюче оздоблення житлового будинку. Відповідач [PERSON] не повідомив про пожежу за телефоном 101, не вжив заходів щодо гасіння (локалізації) пожежі що не заперечували представники відповідача в судовому засіданні,що підтверджується актом про пожежу від 25.12.2016 року, технічним висновком про причину пожежі, висновком за результатами розгляду повідомлення від невідомої особи від 31.12.2016 року. Згідно експертного висновку Полтавської регіональної біржі нерухомості від 03.02.2017року розмір матеріальних збитків, які були завдані [PERSON] внаслідок зазначеної пожежі, складає 107166 грн., у тому числі вартість ремонтних робіт конструктивних елементів будівлі - 63655 грн., вартість знищених матеріальних цінностей - 43511 грн. Крім цього пожежею були знищені речі, які експертом не ідентифіковані, у звязку з чим не визначена їх вартість: акустична система потужністю 1200 Вт на даний час, з урахуванням зносу 3500 грн. домашній кінотеатр «Атлантік 021», вартістю 7500 грн. (а.с.14-61). За змістом статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Моральна шкода відшкодовується незалежно від матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до частини 1 статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з частиною 4 статті 319 ЦК України власність зобов'язує, це означає, що власник повинен не лише користуватися майном, вилучати з нього корисні властивості, але й нести відповідальність перед суспільством за належне використання цих прав. За змістом статті 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Стаття 1192 ЦК України передбачає, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стаття 177 ЖК України зобов'язує громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки. Відповідно до ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно статті 189 ЖК України особи, винні у порушенні правил користування жилими приміщеннями, правил експлуатації жилих будинків, жилих приміщень та інженерного обладнання, у безгосподарному їх утриманні; у псуванні жилих будинків, жилих приміщень, їх обладнання та об'єктів благоустрою, несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно з законодавством Української PCP. Статтею 190 ЖК України встановлено, що громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до пункту 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових території, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року № 76 забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). За змістом пункту 2.3.8 цих Правил порядок утримання газових та електричних внутрішньобудинкових мереж регулюється нормативно-правовими актами з питань регулювання електроенергетики та газопостачання. За приписами статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією. Згідно підпунктів 5, 13, 21 пункту 10.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 31.07.1996 року № 28, споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; уживати протиаварійні, протипожежні заходи та заходи щодо безпечної експлуатації електроустановок; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Відповідно до пунктів 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Згідно пункту 1.8 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року № 1417, улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт. За приписами пункту 1 розділу VIII цих Правил у разі виявлення ознак пожежі (горіння) кожний громадянин зобовязаний негайно повідомити про це за телефоном 101, вжити (за можливості) заходів щодо евакуювання людей, гасіння (локалізації) пожежі первинними засобами пожежогасіння та збереження матеріальних цінностей. Оскільки власником квартири, яка була осередком пожежі, є відповідач, на якого законодавством покладено обов'язок забезпечення пожежної безпеки у належній йому квартирі, що останнім дотримано не було він має відшкодувати завдану позивачу майнову шкоду внаслідок зазначеної пожежі. Відповідно до ч.3 ст. 1923 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди завданої фізичною особою залежно від її матеріального становища, крім випадків,коли шкоди завдано вчиненням злочину. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] зазнав значних матеріальних збитків в наслідок пожежі, оскільки житлова квартира, в м. Миргороді по вул. Нафтовиків 2/1, що є єдиним житлом відповідача та його власністю 24 грудня 2016року(а.с.127) та все його майно повністю знищено, що не заперечував позивач, суд вважає за необхідне зважаючи на матеріальне становище зменшити розмір відшкодування шкоди завданої відповідачем стягнувши з [PERSON]на користь [PERSON] частково майнову шкоду в розмірі 100826 грн. Суд не може прийняти до уваги заперечення представників відповідача, щодо недоведеності позовних вимог про заподіяння шкоди позивачу внаслідок знищення під час пожежі належного позивачу майна на суму 39540 гривень, оскільки вказані заперечення будь-якими належними та допустимими доказами не підтверджені. Відповідно до ч.1ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Статтею 23 ЦК України встановлено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Беручи до уваги докази та обґрунтування розміру моральної шкоди надані позивачем, суд визначає розмір відшкодування враховуючи вимоги розумності та справедливості та приходить до переконання про необхідність часткового їх задоволення в сумі 5000 гривень. В звязку з частковим задоволенням позову відповідно до ст.88 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог в сумі 1008,26 грн. При визначенні розміру відшкодування витрат за надання правової допомоги суд виходить з положень ЗУ «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», яким визначено максимальний розмір відшкодування за надання правової допомоги - 40 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Згідно журналу судового засідання адвокат приймав участь в судовому засіданні 7 години, отже на користь позивача підлягає стягненню (1600/40х7) = 4586 грн., витрат на правову допомогу адвоката. Оскільки ст. 79 ЦПК України віднесено до судових витрат витрати на проведення судових експертиз,а експертний висновок Полтавської регіональної біржі нерухомості (а.с.24) приєднаний позивачем не являється судовою експертизою, тому відсутні підстави для стягнення вартості його проведення з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial