Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

У червні 2021 року [PERSON] , яка діє як законний представник-опікун недієздатного [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який на день смерті проживав в м.Старокостянтинові Хмельницької області. До складу спадщини увійшов житловий будинок, розташований в м. Старокостянтинові Хмельницької області та земельна ділянка. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 15 березня 2012 року [PERSON] визнано недієздатним і [PERSON] призначено його опікуном. Вказує, що [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті батька, однак, вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через те, що хворів та в подальшому був визнаний недієздатним. Саме ці обставини стали для нього об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, що завадили вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті батька. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Віхерко Н.О. підтримала позов у повному обсязі, просила його задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] визнали ті обставини, що наведені у позовній заяві причини пропуску строку прийняття спадщини є поважними, а тому просили позов задовольнити. Заслухавши учасників процесу, дослідивши надані докази, суд уважає, що позов підлягає задоволенню в порядку, визначеному ч. 4 ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Судом встановлено, що [INFO] в м. Старокостянтинові Хмельницької області помер [PERSON] , який був рідним батьком позивача. На день своєї смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] разом з дружиною [PERSON] . Спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] заводилась за заявою іншого спадкоємця. Зазначені обставини підтверджуються: свідоцтвом про смерть [PERSON] , свідоцтвом про народження [PERSON] , рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 15 березня 2012 року, повідомленням Старокостянтинівської державної нотаріальної контори від 16 червня 2021 року за № 1383/01-16, Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №65801375 від 29 липня 2021 року про те, що спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] , заводилась за заявою іншого спадкоємця. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України). Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька [PERSON] . На час відкриття спадщини останній не був зареєстрований разом із померлим. Також встановлено, що крім нього спадкоємцями після смерті батька є [PERSON] та [PERSON] . Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини [PERSON] пропустив через хворобливий стан, внаслідок якого в подальшому рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 15 березня 2012 року визнаний недієздатним. Причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини суд вважає поважною. При цьому, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] з поважних причин, тому йому слід визначити додатковий строк - шість місяців для подання ним нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved