Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-11 00:00:00

31 травня 2019 року ДП «СЕТАМ» звернулося з позовом до [PERSON] про стягнення 195\~727,57 грн. заборгованості, в т.ч. 92\~050,00 грн. заборгованості з надані послуги із зберігання майна, 6\~658,00 грн. 3% річних, 27\~835,81 грн. інфляційний втрат, 69\~183,76 грн. пені. В обґрунтування позову вказує, що оскільки відповідачка являється переможцем проведених електронних торгів, то вона зобов`язана отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акта. Вказує, що відповідачка акт державного виконавця про проведенні електронні торги отримала 29.08.2016р., однак станом на 20.05.2019р. майно не забрала, то у неї утворилася заборгованість за надані послуги за зберігання майна. Ухвалою суду від 19.06.2019 р. у вказаній справі було відкрито провадження, розгляд справи призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив розглядати справу без його участі, позов підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив задовольнити останній. Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги заперечив повністю, мотивуючи тим, що в порушення ст.ст. 936, 937 ЦК України між сторонами не було укладеного договору зберігання. Крім того, позивачем не надано доказів на підтвердження понесених витрат на зберігання майна. Заслухавши пояснення представника , дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково, з таких підстав. Судом встановлено, що 15 червня 2016 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги за лотом №149577 з реалізації вантажного автомобіля марки КрАЗ 255, світло-зеленого кольору, індикатор № [NUMBER] , індикатор № [NUMBER] , індикатор № [NUMBER] , індикатор № [NUMBER] Б1308200, індикатор № [NUMBER] у кількості п`ять штук, що підтверджується протоколом проведення електронних торгів №175471 від 15.06.2016 року (а.с.11-12). Як вбачається з листа Крюківського відділу ДВС м. Кременчук ГТУ юстиції у Полтавській області від 09.02.2017 року №2554 акт державного виконавця про проведені електронні торги направлено переможцю 15.08.2016р. та отримано останнім 29.08.2016р., що підтверджується реєстром на відправлення рекомендованої кореспонденції та витягом з офіційного сайту «Укрпоршта» (а.с.13-15). Позивач стверджує, що станом на 20.05.2019 року переможцем електронних торгів не отримано майно у зберігача, яким є ДП «СЕТАМ», за адресою м. Полтава, вул. Пушкіна, буд. [ADDRESS] . Надаючи оцінку фактичним обставинам справи, суд керується такими нормами чинного законодавства. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016. Згідно з п. 4 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством, у разі придбання рухомого майна акт про проведені електронній торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно (п. 8, п.9 розділу Х Порядку). Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином. Відповідно до п.10 розділу Х Порядку переможець електронних торгів зобов`язаний отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акту. Згідно з пунктом 13 розділу Х Порядку у разі отримання майна пізніше семи робочих днів з моментів, передбачених пунктами 10, 11, 12, якщо майно перебуває на зберіганні у організатора, витрати на зберігання майна в період, що перевищує сім робочих днів, покладаються на переможця електронних торгів або стувача чи божника у виконавчому провадженні. Наказами державного підприємства «СЕТАМ» №97 від 21.12.2016р. та №14 від 28.02.2019 року встановлено тарифи на послуги зберігання майна переможця електронних торгів, стягувача або боржника у виконавчому провадженні, термін яких перевищив сім днів. За порушення зобов`язання наступають правові наслідки, передбачені\~ст.611 ЦК України. Відповідно до ст.ст.525,\~526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного кодексу України. У відповідності до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення платежів, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтю 625 ЦК України вміщено в розділі 1 книги 5 цього Кодексу - "Загальні положення про зобов`язання", і ця стаття застосовується до всіх грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, які регулюють відносини, пов`язані з виникненням, зміною чи припиненням окремих видів зобов`язань. Сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом), так само як й інфляційні нарахування, не мають характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові. Враховуючи вказані обставини, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог ДП «СЕТАМ» про стягнення з [PERSON] на користь державного підприємства заборгованості за послуги зберігання майна у розмірі 92\~050,00грн., трьох відсотків річних 6\~658,00грн., втрат від інфляції 27\~835,81 грн. Суд зауважує, що оскільки позивачем не подано доказів укладення угоди у належній формі про встановлення\~ розміру пені за порушення відповідачем строків оплати послуг за зберігання майна, а чинним законодавством не встановлено розміру пені за відповідне порушення, то нарахування пені є безпідставним, тому у стягненні пені у розмірі 69\~183,76 грн. слід відмовити. Решта доводів та заперечень сторін не спростовують правових висновків суду. Згідно ст.141 ЦПК України понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати у розмірі 2\~003,16 грн. (пропорційно розміру задоволених позовних вимог) підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial