Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-17 00:00:00

18 жовтня 2017 року ПАТ «Укрсоцбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості за договором № 331і/2007 від 20 липня 2007 року. В обгрутування позовних вимог позивач посилається на те, що 20 липня 2007 року Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку "Укрсоцбанк" та громадянин України [PERSON] уклали договір кредиту № 331і/2007. Відповідно до умов договору крудиту № 331і/2007, [PERSON] зобов'язується в порядку та на умовах, що визначені договором, повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строках та на умовах, що передбачено договором та графіком погашення кредиту. Свої зобов'язання позивач виконав, що підтверджується заявою про видачу готівки № 84 від 20 липня 2007 року. У порушення умов Договору, відповідач, [PERSON], свої зобов'язання належним чином не виконував, в результаті чого станом на 17 серпня 2017 року має заборгованість за кредитом 22 327,96 дол. США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає 570 986,67 грн., за відсотками - 21 874, 95 дол. США, що за офіційним курсом НБУ на дату розрахунку складає 559 401, 97 грн. У зв'язку з систематичним порушенням [PERSON] своїх обов'язків зі сплати кредиту, відповідно до норм чинного законодавтва та діючого кредитного договору йому було нараховано неустойку. На 17 серпня 2017 року розмір пені за несвоєчасне повернення кредиту становить 6 240,05 дол. США, що за офіційним курсом НБУ на дату розрахунку складає 159 575,05 грн. На 17 серпня 2017 року розмір пені за несвоєчасне повернення відсотків становить 5 695, 65 дол. США, що за офіційним курсом НБУ на дату розрахунку складає 145 653, 26 грн. В забезпечення виконання зобов`язань позичальника [PERSON], 20 липня 2007 року позивач та [PERSON], [PERSON] уклали договір поруки № П331і/2007. Відповідно до умов договору поруки [PERSON], як поручитель поручається за виконання позичальником обов'язків, що виникли на підставі Основного договору або можуть виникнути на підставі нього у майбутньому. У порушення умов договору відповідачі зобов`язання належним чином не виконали, в результаті чого станом на 17 серпня 2017 року мають заборгованість: за кредитом\~570 986,67 грн., за відсотками\~559\~401,97 грн., розмір пені за несвоєчасне повернення кредиту\~159\~575,05 грн., розмір пені за несвоєчасне повернення відсотків\~145\~653,26 грн. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідачів суму заборгованості за кредитом та судові витрати. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає та не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі, [PERSON] та [PERSON], про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному сайті Словянського міськрайонного суду Донецької обалсті, але до судового засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, клопотання про розгляд справи у їх відсутність не надали. Згідно з ч. 4\~ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних чи доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, але в судове засідання не зявився без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив на позов та позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, на підставі ст. ст.\~12,\~13,\~81 ЦПК України, розглядає справу у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів, наданих сторонами. Дослідивши подані позивачем документи, всебічно і повно зясувавши\~всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Акціонерний\~комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк» 14.06.2010 року було приведено у відповідність до\~Закону України «Про акціонерні товариства»\~назву організаційно\~правової форми, шляхом перейменування Акціонерного\~комерційного банку соціального розвитку «Укрсоцбанк» в Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк». Відповідно до кредитного договору №331і/2007 [PERSON] отримав кредит у розмірі 27 980,00 грн. зі сплатою 12,55 процентів річних з кінцевим терміном повернення основної заборгованості до 10 липня 2014 року. Відповідно до ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди усіх істотних умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Судом встановлено, що кредитний договір укладений сторонами в письмовій формі, підписаний уповноваженою на це посадовою особою позивача та відповідачем [PERSON]. Відповідно\~ст.1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч.2 ст.1054\~та ч.2 ст.1050 ЦК України, наслідками порушення відповідачем зобовязання щодо повернення чергової частини кредиту є право позивача достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до\~ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця. Згідно з вимогами\~ст.1049 ЦК України, позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч.2\~ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини, позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст.1048 цього Кодексу. Згідно зі статтями\~526,\~527,\~530 ЦК України, зобов`язання повинно виконуватися належним чином і у встановлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону, та відповідно до\~ст. 629 ЦК України, договір є обовязковим для виконання сторонами. Добровільно умови договору відповідач не виконує, але як боржник він не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Проте, згідно з\~ст. 2 Закону України № 1669-VІІ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 року\~на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку де проводилась антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов'язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Згідно з\~ст. 1 Закону України «Про боротьбу із тероризмом»\~район проведення антитерористичної операції - це визначені керівництвом антитерористичної операції ділянки місцевості або акваторії, транспортні засоби, будівлі, споруди, приміщення та території чи акваторії, що прилягають до них і в межах яких проводиться зазначена операція. Згідно з наказом керівника Антитерористичного центру при СБУ від 07 жовтня 2014 року №33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» районами проведення АТО визначені всі населені пункти Донецької та Луганської області (без виключень). Національний банк України своїми листами від 13 жовтня 2014 року № 47-411/58939 та від 05 листопада 2014 року № 18-112/64483 наголошував банкам України про неухильне дотримання вимог Закону України № 1669-VІІ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року щодо не нарахування пені та штрафів за договорами кредиту під час антитерористичної операції. Як проголошено в ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи. Згідно з ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Таким чином, враховуючи вищевикладене, не підлягають задоволенню вимоги про стягнення заборгованості по сплаті пені за прострочення основної кредитної заборгованості 159\~575,05 грн., пені по несплаченим відсоткам 145\~653,26 грн, На підставі наведеного, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково та з відповідачів слід стягнути на користь позивача заборгованість за кредитом 570\~986,67 грн., заборгованість за відсотками за користування кредитом 559\~401,97 грн., а всього в сумі 1\~130\~388,64 грн. Згідно з матеріалами справи, відповідачі зареєстровані та постійно проживають в [INFO]. Отже, враховуючи те, що відповідачі є громадянами України, яка зареєстровані та постійно проживають в населеному пункті, де проводилась антитерористична операція, на підставі ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», штрафні санкції за укладеним ними кредитним договором за період з 14.04.2014 року по 02.08.2017 року нараховувати заборонено. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов в частині вимог про стягнення пені за несвоєчасне повернення кредиту та пені за несвоєчасне повернення відсотків задоволенню не підлягає. З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню. Згідно із частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, повязані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову, покладаються на обідві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~Таким чином, з відповідачів на користь позивача в частковому порядку підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 16\~955 грн. 83 коп., тобто по 8 477 грн. 91 коп. з кожного, що відповідає вимогам\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial