Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-14 00:00:00

07.03.2019 року представник позивача від імені позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] майнові збитки в розмірі 7950 грн., моральну шкоду в розмірі 20000 грн. та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.11.2018 року близько 21-00 год. позивач перебував на [ADDRESS] [ADDRESS] , де мешкають родичі його дружини. Відповідач вчинив з ним сварку, виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, після чого умисно пошкодив лобове скло його автомобіля, наслідок чого скло потребувало заміни. Після вказаних відповідачем дій було викликано поліцію. Заява позивача була зареєстрована до журналу Єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинення правопорушення та інших подій за №16647 від 23.11.2018 року. За результатами перевірки зазначених подій було встановлено відсутність ознак кримінального правопорушення, а тому матеріали були списані у справу. Відповідач відшкодовувати збитки відмовився. 01 квітня 2019 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження та справу призначено до розгляду. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 липня 2019 року було витребувано із Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області матеріали перевірки за заявою [PERSON] від 23.11.2018 року, щодо пошкодження лобового скла в його автомобілі GEELY реєстраційний номерний знак [NUMBER] , які внесені до журналу Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинення кримінального правопорушення та інші події Олександрійського ВП ГУНП в області за №16647 від 23.11.2018, або належним чином засвідчену копію цих матеріалів. Ухвалами Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 вересня 2019 року та 06 грудня 2019 року, постановленими за клопотанням відповідача, у даній справі було призначено судову товарознавчу експертизу. Представник позивача і позивач підтримали позов із зазначених у ньому підстав. Також вони повідомили, що [PERSON] , під час опитування дав працівникам поліції пояснення, у яких визнав, що він розбив скло. Позивач [PERSON] повідомив, що коли він викликав поліцію, то [PERSON] в своїх поясненнях, наданих працівникам поліції, визнавав факт розбиття ним скла в його автомобілі. Потім відповідач погрожував і казав «якщо його викличуть на суд, він взагалі машину розіб`є». По приїзду поліції [PERSON] був в стані алкогольного сп`яніння, а [PERSON] був тверезий. З моменту розбиття [PERSON] лобового скла в автомобілі позивача і до звернення до суду, останній в добровільному порядку відмовляється компенсувати йому шкоду, завдану розбиттям скла. Автомобіль стояв на території домоволодіння його тещі. Працівники поліції по приїзду проводили фотозйомку та відбирали пояснення. Машина ремонтувалась на СТО, а не на гаражах, тому витрати з ремонту є більшими ніж ціни в оголошеннях в мережі Інтернет, на які посилається відповдіач. Представник позивача адвокат Швець С.В. також зазначив, що не погоджується із висновокм експерта щодо вартості ремонту автомобіля позивача та вважає встановлену експертом вартість такою, що не відповідає ринковим цінам, наполягає на відшкодування маеріальної шкоди відповідно до наланих прзивачем рахунку-фактури та акту виконаних робіт. Окрум цього предщставник пояснив, що [PERSON] планував продати автомобіль, однак через необхідність ремонту та час, витрачений на судовий процес, автомобіль втратив у ціні. Також представник зазначив, що через завдання шкоди майну позивача на необхідність докладення додаткових зусильь для віднеослення автомобіля та захист своїх прав позивач [PERSON] зазнав моральної шкоди. Відповідач [PERSON] повідомив, що 23 листопада 2018 року він побачив у дворі своєї матері, за адресою [ADDRESS] , автомобіль оранжевого кольору, який належить [PERSON] . Після цього він зайшов до будинку своєї матері [PERSON] , у будинку знаходились його мати, [PERSON] , його сестра і дружина позивача [PERSON] , які сиділи на кухні за столом і разом вживали алкогольні напої. [PERSON] зробив зауваження [PERSON] про те, що він вивозив інструменти з гаража матері, який належав йому і його брату. [PERSON] відповів, що нічого не вивозив. Через це між [PERSON] і [PERSON] стався конфлікт. Вони вийшли на двір і розпочали бійку між собою. Після цього їх розборонили сестра і мати, він пішов додому, а [PERSON] залишився у дворі. Він стверджує, що не розбивав скло автомобіля відповідача. Через півгодини-годину приїхала поліція. Після приїзду поліції [PERSON] опитали. Працівникам поліції він сказав, що не бив скло. Також [PERSON] ствержував, що йому відомо, що його матір дала позивачу, який є її зятем, три тисячі гривень за розбите скло. Представник відповідача заперечував проти позову, оскільки [PERSON] не пошкоджував лобове скло автомобіля відповідача. У судовому засіданні 15 червня 2020 року представник відповідача адвокат Мунтян В.І. зазначив, що у ході бійки, яка віддбулась між [PERSON] і [PERSON] один з них міг з необережності вдарити по лобовому склу автомобіля. Однак предстваник не погоджується із вартістю ремонту, що заявлена позивачнем, та зазначив, що підьтримує висновок експертизи. Також предстанвик повідомив. що невідомі [PERSON] особи вимагали у нього гроші за розбите скло і завдали йому тяжке тілесне ушкодження, за цим фактом триває досудове розслідування. Суд встановив такі обставини. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, [PERSON] є власником автомобіля марки Geely, модель MK Cross, державний номерний знак [NUMBER] . Згідно акту виконаних робіт №1/2018/70 від 04.12.2018 року, за замовленням [PERSON] ТОВ "ВД-82" було здійснено заміну лобового скла на автомобілі Geely Mk Kross [NUMBER] . Вартість робіт є договірною і становить 7950 грн. Згідно рахунку-фактури ТОВ "ВД-82" №070/2018 від 04.12.2018 року, вартість заміни лобового скла становить 7950 грн. Згідно листа Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградської області від 18.01.2019 року, [PERSON] могилевськи дійсно звертався у поліцію із заявою про те, що 23.11.2018 року між ним та [PERSON] виникла сварка, в ході якої останній пошкодив скло в автомобілі Geely реєстраційний номерний знак [NUMBER] . Ця заява була внесена до Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинення кримінального правопорушення та інші події Олександрійського ВП ГУНП в області за №16647 від 23.11.2018 року. В результаті перевірки зазначених обставин події встановлена відсутність ознак кримінального правопорушення. Відповідно до матеріалів перевірки по заяві [PERSON] від 23.11.2019 року, за вих. №13589/113-19 від 07.08.2019 року, [PERSON] звернувся до Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградської області з заявою про притягнення до відповідальності [PERSON] , який [INFO] за адресою: [ADDRESS] в ході сварки розбив скло в його автомобілі Джилі, д.н.з. [NUMBER] . Згідно копії висновку № 5222/19-27 автотоварознавчої експертизи, складеного 19 лютого 2020 року, вартість відновлювального ремонту КТЗ Geely MK Cross, реєстраційний номер [NUMBER] , який мав пошкодження у вигляді розбитого вітрового скла, станом на 04.12.2018, складає 3857 грн. 30 коп. При порівнянні запропонованих для дослідження документів, а саме акту виконаних робіт №1/2018/70 (а.с. 8) та рахунку фактури 070/2018 (а.с. 7) з калькуляцією вартості відновлювального ремонту (дод. 1) виконаної під час проведення експертизи, вбачається невідповідність вартості його проведення, оскільки в акті виконаних робіт та рахунку фактурі зазначена вартість, яка складає 7950,00 грн., а в калькуляції вартості відновлювального ремонту 3857,30 грн.. У судовому засіданні були допитані свідки. Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] пояснила, що вона є дружиною позивача, а відповідач [PERSON] є її братом. З чоловіком відносини нормальні, а з братом посварилися 2 роки тому. Розповіла, що вона з чоловіком приїхала до своєї матері, де був їхній син, щоб його забрати. Мати запропонувала повечеряти та вони сіли за стіл. Через 20 хвилин прийшов її брат [PERSON] . Вони випили декілька чарок, після чого брат почав запитувати чому вони сюди приїжджають, що вони там ніхто та запропонував її чоловіку вийти на подвір`я покурити. Через декілька хвилин вона почула шум і вийшла з будинку, а на подвір`ї вже була бійка між її чоловіком та братом, та їх розтягували. Після цього [PERSON] пішов до себе додому. Потім її чоловік викликав працівників поліції, які приїхали через 30 хвилин. Коли вони приїхали до матері автомобіль пошкоджень не мав, після бійки на автомобілі було 3 дірки в лобовому склі, які зробив її брат [PERSON] . Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] , пояснила, що [PERSON] є її зятем, а [PERSON] сином, неприязних відносин з ними немає. Розповіла, що в вечорі вона сиділа з зятем [PERSON] , дочкою [PERSON] , середнім сином [PERSON] . До них прийшов її син [PERSON] . Вона налила 100 грам, [PERSON] випив та пішов. [PERSON] вийшов за ним, а [PERSON] почав бити скло в автомобілі. Потім викликали працівників поліції, які приїхали через 15-20 хвилин. Скло в автомобілі розбав [PERSON] , вона бачила, як він бив його шваброю. Свідок повідомила, шр особистих речей [PERSON] в її домі немає, він все забрав до себе додому. Під час конфлікту між її зятем та чоловіком вона стояла в будинку на кухні, біля вхідних дверей та через дверний вхід бачила, як саме [PERSON] наніс 2-3 удари шваброю по автомобілю [PERSON] . В судовому засіданні під час одночасного допиту [PERSON] та [PERSON] , свідок [PERSON] уточнила, що бійку між її чоловіком та братом могла бачити її мати, яка в цей час перебувала на кухні в будинку. Вона в цей час перебувала в кімнаті. [PERSON] під час одночасного допиту уточнила, що вона перебувала в цей час на кухні, а [PERSON] в кімнаті. Грошові кошти в сумі 3000 грн. [PERSON] зятю не давала. Середній син [PERSON] в цей час пішов в спальню. Він трохи випив та пішов спати. Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] повідомила, що [PERSON] є чоловіком дружини її цивільного чоловіка [PERSON] , не приязних відносин з цими особами не має. Вона повідомила, що ввечері одного з днів у грудні 2018 року [PERSON] пішов до будинку матері щоб примиритися з нею, де між ним та [PERSON] сталась бійка з приводу майна. У цей час свідок стояла на вулиці і спостерігала за подіями, що відбувалися у дворі через паркан. Її ніхто не бачив. Вона стверджує, що перебувала за парканом, оскільки сподівалась, що [PERSON] , поспілкувавшись з матір`ю, запросить її всередину. Також на місце виїжджала поліція, однак з поліцейськими вона не спілкувалась, тому що вони не звертатися до неї за поясненнями і також у неї підвищився тиск і вона пішла додому. Наступного дня брат її цивільного чоловіка [PERSON] повідомив свідку, що [PERSON] розбив скло у автомобілі [PERSON] . При оцінці показань свідка [PERSON] суд враховує, що її ніхто, у тому числі і інші свідки та позивач не бачили і вона не опитувалась поліцейськими, які прибули на місце події, відомості про її присутність на місце події у матеріалах, що надані поліцією, відсутні. Також суд враховує, що [PERSON] є зацікавленою у результатах розгляду справи, оскільки перебуває у фактичних шлюбних відносинах з відповідачем [PERSON] . Решта свідків, показання яких описані вище [PERSON] на місці події не бачили. Суд застосовує такі норми права. Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частин першої статті 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як зазначено вище, суд встановив, що внаслідок неправомірних дій [PERSON] було завдано шкоду майну [PERSON] , а саме автомобілю Geely, модель MK Cross, державний номерний знак [NUMBER] . [PERSON] під час конфлікту з [PERSON] розбив лобове зазначеного автомобіля. Відповідно до висновку автотоварознавчої експертизи вартість відновлювального ремонту зазначеного автомобіля становить 3857 грн. 30 коп. Отже, позов у частині відшкодування матеріальної шкоди підлягає задоволенню частково, а саме у частині стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 3857 грн. 30 коп. Факт завдання відповідачем шкоди майну позивача підтверджується сукупністю описаних вище доказів, тому суд відхиляє пояснення [PERSON] , який стверджував, що не розбивав лобове скло автомобіля позивача. Суд відхиляє доводи позивача та його представника щодо неправильності висновку експерта та необхідності відшкодування шкоди відповідно до договірної ціни, за якою позивач фактично оплатив відновлювальні роботи. Вирішення питання про визначення вартості відновлювального ремонту автомобіля потребує спеціальних знань, тому, враховуючи що сторони не досягли згоди щодо розміру цих витрат, суд за клопотанням представника відповідача призначив експертизу. Згідно висновку експерта вартість відновлювального ремонту є меншою, ніж договірна ціна, за якою згідно рахунку фактури позивач [PERSON] оплатив ремонт свого автомобіля. Позивач та його предтреник не довели неправильності висновку експерта та не клопотали про проведення, повторної експертизи їх заперечення проти висновку експерта ґрунтуються лише на їх особистому переконанні про невідповідність використаних експертом цін ринковим. Разом з тим, згідно ст 22, 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тобто ключовим є визначення вартості тих робіт, які необхідні для відновлення речі. Вартість саме таких робіт була визначена експертом. Тому суд при визначенні розміру збитку, керується висновком експерта. Позивач дійсно може проводити ремонт за договірною ціною, однак відшкодуванню підлягають лише ті витрати, які необхідні для відновленні речі, та у цій справі були визначені експертним шляхом. Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди суд застосовує такі норми права. Приписами статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п 4. Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.95 у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до п.9 зазначеної постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, на підставі ч. 1 ст. 1167 ЦК України, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи викладене, зокрема те, що внаслідок протиправних дій відповідача [PERSON] було завдано шкоду майну позивача [PERSON] , що змусило [PERSON] докласти додаткових зусиль для організації ремонту свого автомобіля та захисту своїх прав у судовому порядку, а також враховуючи, що ремонт був проведений через 11 днів після пошкодження автомобіля відповідачем, враховуючи встановлені у справі конкретні обставини завдання шкоди, виходячи із засад виходити із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в сумі 2000 грн. Також відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача пропорційно до задоволених вимог підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 161,03 грн. За таких обставин суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково. На підставі викладеного,

Outcome: partial