Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-09 00:00:00

Шурхно Кирило Анатолійович в інтересах [PERSON] звернувся до Рубіжанського міського суду Луганської області із позовною заявою до Кремінської міської ради про визначення [PERSON] додаткового двомісячного строку для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] його матері [PERSON] [INFO] . Представник відповідача в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, у встановлений йому строк правом на подачу відзиву на позов не скористався. Позиція позивача полягала в тому, що після смерті його матері [PERSON] відкрилася спадщина. І єдиним спадкоємцем першої черги за законом є саме позивач, інших спадкоємців немає. Для подачі заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, він звернувся до нотаріуса, проте йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Однак вважаючи причини пропуску поважними, оскільки він на момент смерті матері проживав разом з нею та постійно піклувався про неї, а також був юридично не обізнаний про необхідність звернення до нотаріуса для прийняття спадщини у шестимісячний строк, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Представник позивача не заперечував проти розгляду справи у заочному порядку та ухвалення заочного рішення. Тому суд, на підставі частини 1 статті 280 ЦПК України, здійснював розгляд справи за відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів (у заочному порядку), про що судом була постановлена ухвала без виходу до нарадчої кімнати. І на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, кожного наявного у матеріалах справи доказу окремо, а також у їх сукупності, суд встановив наступні обставини: Відповідно до свідоцтва про народження, [PERSON] народився [INFO] , а його матір`ю записана [PERSON] (а.с. 6). Дванадцятого січня 2018 року [PERSON] померла в місті Первомайськ Луганської області у віці 89 років (а.с. 5). А 27 листопада 2019 року [PERSON] , [INFO] , звернувся до державного нотаріуса Рубіжанської державної нотаріальної контори, яка діяла у порядку заміщення державного нотаріуса Кремінської державної нотаріальної контори, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак у зв`язку з тим, що він заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 7). У зв`язку із зверненням [PERSON] до нотаріуса, Кремінською державною нотаріальною конторою 09 серпня 2019 року була заведена спадкова справа № 40/2019 за номером у Спадковому реєстрі 645882758, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 8). А 21 січня 2020 року, [PERSON] через представника [PERSON] звернувся із позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 1,19). Отже, із встановлених обставин вбачається, що позивач вважає себе учасником цивільних правовідносин у сфері спадкування, в межах яких виник спір щодо реалізації ним свого права на прийняття спадщини його померлої матері. Тож, враховуючи визначені судом правовідносини, для вирішення спору, суд застосовує такі норми матеріального і процесуального права, виходячи з наступних мотивів: Положеннями пункту 1 частини 1 статті 92 Конституції України передбачено, що права людини, а також їх гарантії визначаються виключно законами України. Так, положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). А спадкоємець, згідно статей 1269,1270 та 1220 Цивільного кодексу України, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Судом встановлено, що після смерті [INFO] [PERSON] , [PERSON] , як спадкоємець, який бажає прийняти спадщину спадкодавця, 27 листопада 2019 року звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Однак, допустив пропущення строку для прийняття спадщини [PERSON] (а.с.7). Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд має право визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проте, вказані позивачем обставини поважності пропуску строку для прийняття спадщини (а.с. 19), суд такими не вважає, оскільки постійний догляд за своєю хворою матір`ю позивач здійснював за життя матері і це не заважало йому своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після її смерті. Суд також не вважає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини і ту обставину, що [PERSON] був юридично не обізнаний та не мав гадки про необхідність такого звернення, оскільки юридична необізнаність не є поважною причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин, у задоволені позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід відмовити. Разом з цим, суд бачить можливим роз`яснити [PERSON] , що якщо на момент смерті [PERSON] він проживав разом із нею однією сім`єю, він має право звернутись до суду з окремим позовом про встановлення факту. Таким чином,

Outcome: dismissed