Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідачів про встановлення норм добросусідства, припинення використання вигрібної ями, шляхом її знищення ( засипання) та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначала, що вона є співвласником разом з відповідачами домоволодіння розташованого по вул. Героїв Пожежних, 62 в м.Житомирі. Відповідачі восени 2014 року самочинно збудували на земельній ділянці вигрібну яму, яка розташована на відстані 1 метра від вікна спальної кімнати належної позивачу. З того часу вона страждає від того, що від вигрібної ями постійно виділяється вкрай неприємний запах, сморід проникає навіть при закритій квартирці вікна, над ямою рояться мухи. На її зауваження відповідачі ніяким чином не реагують. Просила суд зобов"язати відповідачів знести вигрібну яму та стягнути з них в рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000 грн., оскільки позивач не може вільно користуватись своїм майном, використовувати спальну кімнату за призначенням, порушився її нормальний, розмірений спосіб життя, позивач вимушена багато часу витрачати на звернення до відповідних органів для врегулювання спірних правовідносин. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Відповідачі в судове засідання не з"явились, про день час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, з показів свідків [PERSON] та [PERSON], відповідачі отримавши судову повістку повідомили, що до суду не прийдуть. Свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що вигрібна яма влаштована по вул. Героїв Пожежних, 62 в м.Житомирі відповідачами знаходиться на відстані 1 метра від вікна позивачки, з вигрібної ями виділяються неприємні запахи. Судом встановлено, що між сторонами існує спір з приводу розташування та санітарного стану вигрібної ями, яка розташована на території домоволодіння сторін за адресою [PERSON], 62 в м.Житомирі. У зв'язку з чим позивачка неодноразово зверталась із заявами до компетентних органів, про що свідчить переписна (а.с. 9, 21, 22, 23). Зі змісту листа Виконавчого комітету Житомирської міської ради вбачається, що відповідачі на своїй прибудинкові території, яка межує з зовнішньою стіною частини будинку [PERSON]. влаштували вигрібну яму. Відстань від вигрібної ями до стіни позивача складає 1 м.п., що є беззаперечним порушенням державних будівельних та санітарних норм. Згідно Методичних рекомендацій „Гігієнічна оцінка сільського житла санітарний розрив між житловим будинком та септиком потужністю 1 куб. м. складає 5 метрів. Згідно Санітарних правил утримання територій населених пунктів від 5 серпня 1988 року на території приватних домоволодінь місця розташування вигрібних ям повинні визначатися домовласниками, розрив при цьому 8-10 м. Відповідно до ст. 103 ЗК України випливає, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов'язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив). Даючи оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що вигрібна яма, яка побудована та території домоволодіння сторін, розміщена з порушенням вимог ДБН 360-92, а тому її використання за призначенням, а саме для відведення побутових стоків є неможливим. Відповідно до ст. 104 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров'я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше.. Вирішуючи питання щодо способу усунення порушення, суд приходить до висновку , що достатнім є зобовязати відповідачів знищити( засипати) вигрібну яму. Оскільки порушення відповідачами норм ДБН під час розміщення вигрібної ями, стало причиною постійних негативних емоцій у позивачки, повязані з цим незручності які виявились в порушенні нормального, розміреного способу життя, звернення до відповідних органів для врегулювання спірних відносин завдали їй моральних страждань. Визначаючи розмір моральної шкоди відповідно до характеру і обсягу страждань, тяжкості змін у житті, яких зазнала позивачка, обставин справи, виходячи із засад розумності, виваженості і справедливості, суд визначає розмір моральної шкоди в сумі 1000 грн., який підлягає стягненню в рівних частках з кожного відповідача. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідачів на користь позивача судовий збір. На підставі викладеного та

Outcome: partial