Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-22 00:00:00

До суду надійшла позовна заява Харківської міської ради яка обґрунтовується тим,що 17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято Закон № 303 8-VI, який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити сталий розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Цей Закон набрав чинності з дня його опублікування 12.03.2011 року. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування. Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Згідно із ч. 1. ст. 40 цього Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (із змінами рішення від 22.05.2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради, на офіційному сайті КП «Харківській міській інформаційний центр» та у газеті «Харьковские известия» тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов'язковим до виконання на території м. Харкова. Згідно положень пункту 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об'єктів будівництва. Також визначено, що об'єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно до пункту 1.6 Порядку під будівництвом слід розуміти - нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси. Згідно із пунктом 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету міста Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до положень статті 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Таким чином положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов'язок певного кола суб'єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі. Відповідно декларація про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області 16.09.2014 р. за №ХК 143142580506, завершено будівництво магазину продовольчих товарів, салону краси та офісу по [ADDRESS] та прийнято до експлуатації. Право користування земельною ділянкою на якій здійснено будівництво, відповідно до п. 11-1 декларації, здійснюється на підставі договорів оренди землі від 20.08.2007 б/н, зареєстрованому у Харківській регіональній філії ДП «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в державному реєстрі земель від 02.11.2007 за [NUMBER],№ [NUMBER], № [NUMBER].Замовником будівництва за даною декларацією є [PERSON]. Відповідно до приписів частини 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва: 1)об'єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; 2)будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; 3)будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; 5)індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об'єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; 6)об'єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об'єктів соціальної інфраструктури; 7)об'єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; 8)об'єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; 9)об'єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об'єктів енергетики, зв'язку та дорожнього господарства (крім об'єктів дорожнього сервісу); 10)об'єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків. Жоден з перелічених пунктів не має відношення до об'єкта будівництва, прийнятого в експлуатацію на підставі декларації від 16.09.2014 р. за №ХК 143142580506. Таким чином замовник будівництва має в повній мірі виконувати обов'язки пайової участі. Позивач зазначає,що визначений Законом та Порядком обов'язок [PERSON] не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва до експлуатації. Такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Позивач вважає,що згідно до положень статті 22 ЦК України відповідно до яких особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування При цьому збитками є в тому числі доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Офіційне тлумачення поняття інтересу, який підлягає захисту, надано в Рішенні Конституційного Суду України від 1 грудня 2004 року № 1-10/2004, яким визначено, що охоронюваний законом інтерес треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони для задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності та іншим загально- правовим засадам. Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» на думку позивача Харківська міська рада вправі вимагати від всіх замовників будівництва на території міська Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, щодо належного виконання пайової участі. Таким чином, внаслідок неукладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів. Згідно з положеннями статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти. Відповідно до положень статті 71 Бюджетного кодексу України надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Таким чином, у разі б належного виконання замовником будівництва передбаченого законом обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування для укладення договору, Харківська міська рада беззаперечно отримала б кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у порядку та розмірах передбачених чинним законодавством. Зважаючи на приписи статті 623 Цивільного кодексу України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов'язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. З метою попередження збитків Харківською міською радою було вжито всіх заходів направлених на одержання коштів пайової участі. Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі. Вказане питання врегульовано розділом 5 Порядку. Так, відповідно до пункту 5.1. Порядку у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору. У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк у який замовник мас вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору та про передбачену цим Порядком та відповідальність за ухилення від укладання такого договору. У разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: -на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; -готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; -надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Позивач зазначає,що до Харківської міської ради не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта Департаментом економіки та комунального майна розрахунок величини вартості будівництва здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території. Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість будівництва магазину продовольчих товарів, салону краси та офісу по [ADDRESS], прийнятого до експлуатації на підставі декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 16.09.2014 р. за № ХК 143142580506 становить 12 787 376, 00 гривень. Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10 % від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 1 406 611, 36 грн. Тому позивач вважає дану суму обгрунтованою та просить стягнути на його користь як завдані збитки у виді неодержаного доходу. В судовому засіданні представник позивача Харківської міської ради підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд стягнути з [PERSON] до бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі один мільйон чотириста шість тисяч шістсот одинадцять гривень З6 коп згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва. Третя особа що заявляє самостійні вимоги Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради подала позовну заяву з вимогою визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова яку обґрунтовує наступним. Відповідно до ст. 11 ЦК України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов'язків. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Стаття 15 Цивільного кодексу України гарантує захист своїх цивільних прав в разі їх порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Захист цивільних прав та інтересів, що встановлений договором або законом міститься в ст. 16 Цивільного кодексу України. А саме, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачає спосіб захисту цивільних прав та інтересів як визнання права. У разі такої відмови особа, чиї права порушуються, має право звернутись до суду за захистом свого права, яке підлягає захисту на підставі п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК шляхом визнання договору укладеним на умовах, передбачених нормативним актом, що містить відповідний обов'язок. Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Крім того, згідно з статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі - Закон) замовник об'єкта будівництва, у тому числі і при будівництві індивідуальних житлових будинків загальною площею понад 300 кв.м, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію. Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов'язковим. Відповідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області 16.09.2014 р. за №ХК 143142580506, завершено будівництво магазину продовольчих товарів, салону краси та офісу по [ADDRESS] та прийнято до експлуатації. Право користування земельною ділянкою на якій здійснено будівництво, відповідно до п. 11-1 декларації, здійснюється на підставі договорів оренди землі від 20.08.2007 б/н, зареєстрованому у Харківський регіональній філії ДП «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах» в державному реєстрі земель від 02.11.2007 за № [NUMBER], № [NUMBER], № [NUMBER]. Замовником будівництва за даною декларацією є [PERSON]. Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території. Згідно з ч. 1 ст. 40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному сайті Харківської міської ради, на офіційному сайті КП «Харківській міській інформаційний центр» та у газеті «Харьковские известия» тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов'язковим до виконання на території м. Харкова. Рішення органів місцевого самоврядування з мотивів їх невідповідності Конституції чи законам України зупиняються у встановленому законом порядку з одночасним зверненням до суду. Враховуючи викладене, оскілки на сьогоднішній день вищевказаний Порядок у судовому порядку не визнано таким, що не відповідає Конституції чи законам України, тому підлягає обов'язковому виконанню на території м. Харкова. Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону «Про місцеве самоврядування в Україні» акти і законні вимоги органів та посадових осіб місцевого самоврядування прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території. Визначений Законом та Порядком пайової участі обов'язок відповідачем не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна міської ради відповідного договору про пайову участь. Відповідно до п. 1.3 Положення про Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 24.11.2010 №7/10 Департамент економіки та комунального майна (далі - Департамент) в своїй діяльності підзвітний та підконтрольний Харківській міській раді, підпорядкований виконавчому комітету міської ради та є самостійним виконавчим органом міської ради та на нього покладені наступні повноваження: -створення сприятливих умов залучення внутрішніх і зовнішніх інвесторів у розвиток інфраструктури міста і підприємств різних форм власності (п. 4.1.12 Положення); -залучення на договірних засадах підприємств, установ і організацій незалежно від форм власності, які розташовані на території міста, до участі в комплексному соціально- економічному розвитку міста, координація цієї роботи на території міста (п. 4.1.19 Положення). Відповідно до п. 3.1.11 Положення про управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, затвердженого рішенням Харківської міської ради 6 скликання від 24.11.2010 року № 7/10 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 6 скликання», функціями Управління є створення сприятливих умов для залучення внутрішніх і зовнішніх інвесторів у розвиток інфраструктури міста Харкова. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. У разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист- повідомлення про необхідність укладення відповідного договору (п. 5.1 Порядку). У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору (п. 5.2). Відповідно до п. 5.3. Порядку у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент вчиняє наступні дії: -на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; -готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; -надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості (п. 5.4. Порядку). Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо :-:гидична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття ;-^юв договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору (п. 5.6. Порядку). Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору (п. 5.7. Порядку). Ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передаються, разом із усіма матеріалами та висновком про неможливість їх задовольнити, в цей же строк до Юридичного департаменту для вирішення спірних питань у судовому порядку (п. 5.8. Порядку). У разі досягнення сторонами згоди щодо всіх або окремих умов, зазначених у протоколі розбіжностей, така згода повинна бути підтверджена у письмовій формі (протоколом узгодження розбіжностей, листами, телеграмами, телетайпограмами тощо) (п. 5.9. Порядку). Спори, пов'язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку (п. 5.10. Порядку). Звернень від [PERSON] до Департаменту економіки та комунального майна та до Харківської міської ради не надходило. Відповідь на вказаний лист або укладеного договору чи протоколу розбіжностей до проекту договору до управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна або Харківської міської ради від [PERSON] не надходило. Такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Таким чином, Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради вчинено передбачені вказаними Порядком дії, спрямовані на укладення договору. В судовому засіданні представник третьої особи підтримав заявлені вимоги та просив суд визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] (61099, [ADDRESS], ідент. номер [NUMBER]) та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, код СДРПОУ 25610834) в наданій редакції,стосовно позовних вимог Харківської міської ради зазначив, що першочергово необхідно укласти договір із відповідачем тому вимога про стягнення збитків є передчасною. Представник позивача Харківської міської ради підтримав позов третьої особи Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради в повному обсязі. Представник відповідача заявлені позовні вимоги Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради не визнав в повному обсязі та просив суд задовольнити частково позов Харківської міської ради в частині стягнення збитків в сумі 160640 гривень 20 копійок. Суд, заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи,приходить до наступного висновку. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. У ході судового розгляду встановлено, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю у Харківській області від 10 січня 2014 року за № ХК 143142580506, нежитлову будівлю літ. «Б-7», загальною площею 1258,6 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] код 1230.9, категорії складності - III, прийнято в експлуатацію. Замовником будівництва є [PERSON]Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого значення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури ч.1ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Замовник об'єкта будівництва відповідно до положень ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зобов'язаний брати участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти з органом місцевого самоврядування в порядку, встановленому цим органом, договір про свою пайову участь. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року за № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку величини пайового внеску. Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до частин 1, 5 ст. 40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Отже, зазначеною нормою визначено, що розмір пайової участі визначається від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об'єкта тобто від загальної вартості фактично виконаних робіт з реконструкції на об'єкті. Також вищезазначеним Законом не встановлено обов'язок відповідача надати позивачу чи іншій особі документи щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією з метою здійснення розрахунку пайової участі. Тому твердження і дії Позивача по самовільному визначенню величини суми кошторисної вартості будівництва та розміру суми пайової участі - безпідставні. Об'єкт будівництва введено в експлуатацію згідно декларацій про готовність об'єкта до експлуатації від 10 вересня 2014 року за № ХК 143142580506 У пункті 15 зазначених декларації маються відомості щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією у загальному розмірі 1 606 042 грн. Таким чином, визначення позивачем розміру пайової участі у розвитку інфраструктури на підставі наявних в декларації показників загальної площі будівлі виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України показників опосередкованої вартості будівництва адміністративних будинків вважаємо безпідставним, оскільки відсутнє рішення Харківської міської ради про встановлення нормативів для одиниці створеної потужності, як того вимагає абзац 2 ч. 5 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".Так, рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами, внесеними рішенням від 22 травня 2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку. Пунктом 5.4 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Харкова,встановлено, що розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку , а у разі якщо загальна кошторисна вартість об'єкта будівництва не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається, виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Згідно з п. 1.3 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок), затвердженого рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року №804, пайова участь замовника полягає у перерахуванні замовником до бюджету м.Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Харкова у розмірі 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для нежитлових будівель та споруд. Положеннями абзацу 2 ч. 5 ст. 40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", визначено, лише у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Правові та організаційні засади розроблення, погодження, затвердження, реєстрації і застосування будівельних норм визначено Законом України "Про будівельні норми" №1704-6. Відповідно до ст. 1 зазначеного Закону державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва. Згідно ст. 2 зазначеного закону дія цього Закону поширюється на суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, ті провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність і забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення, а також на органи державної влади та органи місцевого самоврядування. З урахуванням того що декларація про готовність об'єкта до експлуатації від 10 вересня 2014 року за № ХК 143142580506, містить данні щодо кошторисної вартості будівництва за затвердженою проектною документацією, - визначення розміру пайової участі на підставі в тому числі опосередкованої вартості будівництва є безпідставним Місцевому бюджету м. Харкова в особі Харківської міської ради було заподіяно збитки, як неодержаний прибуток (упущена вигода), на який позивач мав право розраховувати у тому разі, якби відповідач своєчасно уклав договір пайової участі у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Згідно зареєстрованої декларації вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить у загальному розмірі 1606042 грн. Відповідно до вимог ст.ст. 22 ч.1,2; 623 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Таким чином, суд вважає обґрунтованою сумою заподіяних позивачу збитків у вигляді упущено вигоди (неодержаного прибутку) у розмірі 160604,2 грн. предмету позовних вимог. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування. Частиною 2 ст. З Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що у встановлених законом випадках, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Стосовно позовних вимог Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкові. Суд зазначає,що ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", визначено, що замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію. На виконання положень визначених ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить аналогічні положення щодо обов'язковості залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Статтею 1 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до ч.2 ст.40 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" обов'язок щодо укладання договору про пайову участь передбачений в разі, якщо замовник має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, тобто в разі зайняття цим об'єктом відповідної площі земельної ділянки. Відповідно до положень ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Статтею 14 ЦК України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Так, рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами, внесеними рішенням від 22 травня 2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. В судовому засіданні позивач не надав жодного доказу про направлення до відповідача пропозиції укладення договору позивач не обґрунтував позовну вимогу в частину ухилення відповідача від укладення договору. Не підтверджено належне відправлення листів управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 20.01.2015 № 20/0/114-15 та від 16.02.2015 № 55/0/114-15 про повідомлення [PERSON] про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та взагалі не надано вказаних повідомлень на які посилався представник позивача ні в судовому засіданні ні як додаток до позовної заяви Позивачем не виконано вимог Розділу 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова де урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. У разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист- повідомлення про необхідність укладення відповідного договору (п. 5.1 Порядку). У листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору (п. 5.2). Відповідно до п. 5.3. Порядку у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент вчиняє наступні дії: -на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; -готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; -надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. У разі якщо сторона, яка уклала попередній договір, одержавши проект договору від іншої сторони, ухиляється від укладення основного договору, друга сторона має право вимагати укладення такого договору в судовому порядку. Згідно вимог ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів. Згідно ст. ст. 58, 59 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Враховуючи вищевикладене суд вважає позовні вимоги не обґрунтованими та такими що не підтверджені належними доказами в судовому засіданні, а тому не знаходить підстав для їх задоволення. Відповідно до ст.88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача Харківської міської ради суму сплаченого судового збору пропорційно задоволеній частині позовних вимог.

Outcome: partial