Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. В березні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, в обґрунтування якого вказав, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло позивач, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . В лютому 2020 року квартиру було затоплено водою. Затоплення сталося з вини власника квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище та належить відповідачу [PERSON] , як не вжила заходів щодо своєчасного ремонту труб води. У зв`язку із затопленням квартири, окремі приміщення потребують ремонту, проте відповідач відмовилась добровільно відшкодувати завдані збитки, а тому позивач в інтересах інших співвласників просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 7045 грн., а також стягнути на користь позивача завдану моральну шкоду в сумі по 5000 грн. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач та представник у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили в задоволенні позову відмовити. 2.Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 03.04.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання у загальному провадженні. 24.06.2020 року ухвалою суду призначено судову будівельно технічну експертизу та зупинено провадження по справі. Ухвалою суду 03.12.2020 року поновлено провадження по справі у підготовче засідання на 17.12.2020 року. Ухвалою суду 11.02.2021 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду на 09.04.2021 року. 22.08.2018 року представник відповідача [PERSON] подав відзив на позов, де зазначив, що позивачами не надано доказів на підтвердження розміру завданих матеріальних збитків, 17.12.2020 року позивачем уточнено позовну заяву, в якій просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири у розмірі 7045 грн. та моральноу шкоду 5000,00 грн. 3.Фактичні обставини справи встановлені судом, зміст спірних правовідносин. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної сумісної власності в рівних частках кожному належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтво про право власності на житло від 03.10.1997 року. 20 лютого 2020 року сталося затоплення квартири [ADDRESS] , про що складено акт про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання, затверджений директором УМК «Дубове». Зі змісту акту вбачається, що затоплення квартири, належної позивачу сталося внаслідок халатного відношення власника квартири [ADDRESS] до мереж водопостачання ХВП під час ремонтних робіт . Даними висновку судової будівельно технічної експертизи №799/020 від 23.11.2020 року підтверджується, що розмір заподіяної внаслідок залиття квартири [ADDRESS] в цінах станом на 23.11.2020 року складає 7045 грн. 4.Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166\~ЦК України\~дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої\~статті 1166 ЦК України\~особа,\~яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Разом з тим, відповідач та представник не довели відсутність її вини у залиття квартири позивача, що сталося [INFO] . Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] пояснили, що затоплення квартири позивача сталося через халатне відношення відповідача (мешканців) кВ. [ADDRESS] до мереж водопостачання під час ремонтних робіт. 5.Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Представником позивача доведено факти наявності шкоди (залиття квартири) її розмір доведено належними та допустимими доказами. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності до роз`яснень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивачі зазнали моральних страждань внаслідок пошкодження майна, необхідністю відстоювати свої права, а також нести додаткові витрати на відновлення порушеного права. Виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 3000 грн. 6.Судові витрати. Відповідно \~до ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Таким чином,\~з відповідача\~належить стягнути\~на користь\~позивача судові витрати 3250 грн. вартість проведеної судової експертизи та судовий збір 840,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial