Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа КП «Жилсервіс» Первомайської міської ради Харківської області про стягнення матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Після уточнення позовних вимог росить суд стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду в розмірі 20 444,00 грн., моральну шкоду в розмірі 20\~000,00 грн., витрати по сплаті судового збору в сумі 1536,80 грн., витрати на правочинну допомогу в сумі 6000,00 грн. та витрати за проведення будівельно-технічної експертизи в сумі 6537,60 грн. 29 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 12 листопада 2019 року. 12 листопада 2019 року відкладено підготовче засідання на 11 грудня 2019 року у зв`язку з надходженням клопотання відповідача по справі. 11 грудня 2019 року відкладено підготовче засідання на 23 грудня 2019 року у зв`язку з надходженням клопотань сторін по справі. 23 грудня 2019 року відкладено розгляд справи на 23 січня 2020 року у зв`язку з зайнятістю судді в колегії по розгляду кримінальної справи. Ухвалою суду від 23 січня 2020 року призначено по справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Бокаріуса, провадження по даній цивільній справі зупинено. 13 липня 2020 року справу повернуто до Первомайського міськрайонного суду Харківської області з висновком експерта за результатами проведення судово-будівельної експертизи № 2921. 15 липня 2020 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 02 вересня 2020 року. 02 вересня 2020 року відкладено підготовче засідання на 21 вересня 2020 року у зв`язку з надходженням клопотання відповідача по справі. 21 вересня 2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 12 жовтня 2020 року. 12 жовтня 2020 року відкладено розгляд справи у зв`язку з надходження клопотання позивача по справі на 04 листопада 2020 року. \~ \~ \~ \~Позивач та його представник надали суду письмову заяву про розгляд справи без їх участі, на задоволенні позову наполягають. \~ \~ \~ \~Відповідач надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі. Суму завданої шкоди визначеною експертною установою визнає а також витрати пов`язані із розглядом справи, в іншій частині витрат, а саме розміром моральної шкоди не згодна. Третя особа надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, покладаються на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 184006999 від 08.10.2019 року (а.с. 16). Згідно акту обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 07.10.2019 року встановлено залиття квартири, яке відбулось через недбале ставлення та користування сантехнічним обладнанням (втручання в систему ВБСО) мешканцями квартири 36. (а.с. 18-22). Згідно відомостей виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області від 23.10.2019 року за адресою: [ADDRESS] відповідача по справі зареєстрована та проживає за зазначеною адресою (а.с. 26). Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 2921 від 11.06.2020 року причиною залиття квартири [ADDRESS] є недбале ставлення та користування сантехнічним обладнанням. В дослідницькій частині зазначено, що залиття квартири [INFO] відбулось в результаті недбалого ставлення та користування сантехнічним обладнанням (втручання в систему ВБСО) мешканцями квартири [ADDRESS] . Вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) становить 20\~444 грн. (а.с. 77-89). Відповідно до частини другої\~статті 13 ЦК України\~при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частин четвертої та п`ятої\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до ч.1\~ст.177 ЖК України\~громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. А\~статтею 179 ЖК України\~передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язанй використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно п. 11, п.п. 4 п. 41 Правил користування теплової енергією, затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України № 1198 від 03.10.2007р. вказано, що самовільне втручання в централізовану систему опалення заборонено. Споживач несе відповідальність за самовільне переобладнання централізованної системи опалення. Самовільне втручання в діючі системи теплопостачання і теплоспоживання - будь-яка зміна проектного рішення теплопостачання обєкта, виконана споживачем або будь-якою іншою організацією без погодження з теплопостачальною організацією. Позивачу була завдана майнова шкода в розмірі 20\~444 грн. Відповідно до\~роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, пункту 2 Постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно\~ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі передати (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У відповідності до роз`яснень п. 3\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"\~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Відповідно до ч. 1\~ст. 23 ЦК України, Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Пунктом 3 ч. 2\~ст. 23 ЦК України, передбачено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно\~ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З огляду на встановлені обставини суд вважає доведеним, що винні неправомірні дії відповідача спричинили позивачу: негативні емоції, викликані пошкодженням належного їй майна, змушений був витрачати час, зусилля та власні кошти на збирання необхідних документів та звернення до суду, щоб довести порушення своїх прав. З урахуванням наведеного, при вирішенні питання щодо розміру моральної шкоди, який треба стягнути з відповідача, суд, враховуючи обставини зазначені вище, при цьому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, вважає за доцільне та пропорційне стягнути з відповідача компенсацію завданої Позивачу моральної шкоди в сумі\~1000\~грн. За таких обставин суд доходить висновку про обгрунтованість позовних вимог які підлягають частковому задоволенню. Судові витрати розподілити відповідно до ст. 141 ЦПК України На підставі викладеного,

Outcome: partial