Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

10 лютого 2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг ВОП «Шулявка» про відшкодування моральної та матеріальної шкоди. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть у зв`язку з чим протокольною ухвалою від 09.11.2020 року [PERSON] було виключено із складу третіх осіб. В позовних вимогах з врахуванням заяви від 28.09.2020 року (в даній заяві позивач [PERSON] зазначила третьою особою) позивач просить: стягнути з [PERSON] на користь позивача матеріальну шкоду в сумі 74 762,17 грн. та моральну шкоду в сумі 50 000,00 грн. Вимоги обґрунтовані тим, що позивач 27.08.2018 року виявила залиття власної квартири. Після обстеження квартири було складено відповідний акт та визначено, що залиття квартири сталося з квартири, яка знаходиться поверхом вище. Після залиття в серпні 2018 року відбулось ще декілька раз залиття квартири позивача з вище розташованої квартири. Як зазначає позивач, внаслідок залиття було спричинено збитків на суму 61 770,00 грн., що встановлено Висновком будівельно-технічного експертного дослідження. Крім того, позивач понесла витрати на експертне дослідження та на додаткове експертне дослідження в сумі 4009,00 грн. та 2 500,00 грн. відповідно, понесла додаткові витрати на електроенергію 1 143,60 грн., витрати на прання та сушіння килима - 900,00 грн., витрати на придбання ліків - 4 239,57 грн. та роботу електрика - 200,00 грн., а всього 74 762,17 грн. Також позивач зазначає, що їй спричинена моральна шкода, яку вона оцінила в сумі 50 000,00 грн. 23.10.2020 року до суду надійшов відзив на заявлені вимоги в яких представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог на тій підставі, що в акті про залиття від 08.09.2018 року відсутнє обгрунтування зазначених висновків - не встановлено причинно-наслідкових зв`язків. Акт не містить причини залиття та відсутні підписи мешканців квартир про ознайомлення з актом. Крім того, акт від 27.10.2018 року є неналежним доказом. Експертний висновок який наданий позивачем був складений без присутності відповідача, а тому він не повинен братися судом до уваги. Відповідно не можуть бути стягнуті і витрати на проведення експертного дослідження. Також під сумнівом питання надання послуг по пранні килима, оскільки ФОП [PERSON] здійснює свою діяльність в Запорізькій області. Також до матеріалів справи не надано доказів сплати 200,00 грн. за роботу електрика. Позивач не обгрунтувала зв`язок між захворюванням, придбанням ліків та залиттям квартири, не доведено вимоги про відшкодування моральної шкоди. 26.11.2020 року до суду надійшла відповідь на відзив в якій представник позивача зазначає, що відповідач не спростував свою вину в залитті квартири позивача, які відбулись 27.08.2018 року, 29.08.2018 року та 23.10.2018 року. Заперечення на відповідь на відзив до суду не надходили. В судовому засіданні позивач та її представник заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні заявлені вимоги не визнав та просив відмовити в їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві. Третя особа в судове засідання представника не направила, хоча належним чином була повідомлена про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомила, пояснення на заявлені вимоги до суду не надходили. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, вислухавши сторони, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Як встановлено в судовому засіданні, квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 06.07.1994 року. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі договору довічного утримання від 25.10.2013 року. Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов`язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Як вбачається з матеріалів справи, 28.08.2018 року позивач виявила залиття власної квартири. Наступні залиття відбулись 29.08.2018 року та 23.10.2018 року. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. 08.09.2018 року членами комісії ТОВ «Індустріально-будівельний холдинг» було складено акт в якому зазначено, що квартира [ADDRESS] в ході обстеження має наступні пошкодження: кухня - загальною площею 6,4 кв.м. має пошкодження стелі - водоемульсійне пофарбування приблизно 1,0 кв.м. Причину залиття встановити не вдалося так як мешканці квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище не надають доступ для проведення обстеження інженерних мереж. Також в акті зазначено, що ймовірним заподіювачем шкоди є власник вищерозташованої квартири [ADDRESS] . Надано припис №467 від 31.08.2018 року. На підставі вищевказаного припису, 21.09.2018 року представниками ТОВ «Індустріально-будівельний холдинг» була оглянута квартира [ADDRESS] та під час обстеження встановлено наступне: інженерні мережі холодного та гарячого водопостачання квартири знаходяться в задовільному стані, видимих поривів не виявлено. Санітарно-технічне обладнання потребує проведення робіт з обслуговування; змішувач на кухні під час обстеження протікає та потребує заміни. У висновках зазначено: причиною залиття є порушення правил експлуатації сантехнічного обладнання, а саме: несправний технічний стан змішувача в приміщенні кухні. Заподіювачем шкоди є власник квартири [ADDRESS] . Як зазначила позивач, наступне залиття відбулось 23.10.2018 року на численні звернення ВОП «Шулявка» не направило комісію для складання акту про залиття, а тому позивач була вимушена самостійно скласти акт про залиття за підписом сусідів, які були свідками такого залиття. Як зазначено в акті від 27.10.2018 року, внаслідок залиття пошкоджено стеля та стіни в коридорі, у ванній кімнаті замокання стелі (вода текла по стінах та стелі), замикання проводки, замочена антресоль в кухні, деформована дверна коробка, пошкодження стін та стелі на кухні та в кімнаті, «залитий» паркет, замочений килим в кімнаті розміром 3х4 метри замочені та деформовані меблі на кухні. Актом від 29.10.2018 року виявлено сліди залиття на кухні (стеля та стіни, виявлено відлущення масляного пофарбування дверної коробки) та в кімнаті (стіни та стеля). Комісія встановила, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є порушення правил експлуатації сантехнічного обладнання, а саме протікання змішувача в місці з`єднання з внутрішньою мережею ХВП в квартирі [ADDRESS] . Заподіювачем шкоди є власник квартири [ADDRESS] . Для визначення вартості спричиненого збитку позивач звернулась до Судової незалежної експертизи та висновком №ЕD-1701-1-1200.18 будівельно-технічного експертного дослідження від 08.01.2019 року встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] станом на час проведення дослідження становить 43 804,00 грн. За проведене дослідження позивач сплатила 4 009,00 грн., що підтверджується копією квитанції від 21.11.2018 року. Як зазначила позивач, для дослідження паркету, пошкодженого внаслідок залиття, виникла необхідність в проведенні додаткового будівельно-технічного експертного дослідження. Висновком №ЕD-1701-1-1338.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 24.06.2019 року встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження залиттям паркету в житловій кімнаті квартири [ADDRESS] станом на час проведення додаткового дослідження становить 33 088,00 грн. При цьому перерахований з врахуванням результатів додаткового обстеження розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття вказаної квартири в цілому (в тому числі паркетної підлоги в житловій кімнаті), станом на час проведення додаткового дослідження становить 61 770,00 грн. За проведення додаткового експертного дослідження позивач 15.05.2019 року сплатила 2 500,00 грн., що підтверджується копією квитанції. Під час розгляду справи сторони не звертались до суду з клопотанням про призначення експертизи для встановлення причин залиття, хоча суд роз`яснював можливість звернення до суду з таким клопотанням. Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивачки сталося з вини власника квартири [ADDRESS] (відповідача). Сторона відповідача в судовому засіданні доказів на спростування зазначених причин залиття суду не надала. За таких обставин суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачки, сталося з вини відповідача, а тому вона, відповідно до ст.1166 ЦК України, зобов`язана відшкодувати позивачці заподіяні цим збитки згідно з висновками експертів, що становлять 61 770,00 грн. Позивач, звертаючись до суду з позовом, просила стягнути з відповідача на користь позивача 900,00 грн. за прання та сушіння килима, який був пошкоджений під час залиття, яке відбулось 23.10.2018 року. Враховуючи, що матеріалами справи доведено, що 23.10.2018 року відбулось залиття квартири позивача та внаслідок цього було залито та пошкоджено килим розміром 3х4 метри, для його відновлення необхідно було провести його прання, а тому суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 900,00 грн., сплачених за прання килима, що підтверджується копією товарного чеку від 03.11.2018 року. Крім того, звертаючись до суду з позовом, позивач просила стягнути витрати на електроенергію під час сушки квартири в розмірі 1 143,60 грн. Щодо заявлених вимог варто зазначити, що до моменту залиття квартири позивач щомісячно сплачувала за електроенергію в середньому грошові кошти в розмірі 90,00 грн. Позивач не надала розрахунку суми 1 143,60 грн., тому суд позбавлений можливості здійснити перевірку вказаної суми. Також позивач суду не надала доказів, що зазначені позивачем витрати пов`язані із залиттям квартири. Позивач, звертаючись до суду з позовом просила стягнути з відповідача на користь позивача кошти витрачені на ліки в сумі 4 239,57 грн., проте вона не надала суду доказів, що захворювання позивача пов`язані із залиттям квартири та з матеріалів справи вбачається, що погіршення стану здоров`я пов`язане із стресовими ситуаціями (не вказано з чим вони пов`язані). А тому оскільки не доведено причинно-наслідкового зв`язку між залиттям квартири та захворюванням позивача, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в цій частині. Також позивач в своїй заяві просить стягнути з відповідача моральну шкоду. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Водночас, п.5 постанови Пленуму Верховного суду від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Так, враховуючи, що внаслідок пошкодження майна позивачу були спричинені моральні страждання, враховуючи обсяги пошкоджень та їх наслідки, засади розумності та справедливості суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди суму 15 000,00 грн. Згідно із положеннями статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам: судовий збір - 841,79 грн. та витрати за проведені експертизи - 6 509,00 грн.. На підставі викладеного та

Outcome: partial