Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

14 травня 2019 позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду (збитки) у розмірі 8 742, 00 грн., витрати на проведення оцінки матеріальних збитків у розмірі 2 300,00 грн., витрати на правничу допомогу у розмірі 2500,00 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є власницею квартири [ADDRESS] відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 05 липня 1994 року. 16 лютого 2019 року, 21 лютого 2019 року, 12 березня 2019 року та 23 березня 2019 року за адресою її проживання та реєстрації сталося залиття квартири, а також інших приміщень сусідами квартири [NUMBER] , які знаходяться поверхом вище над її квартирою. Дані факти залиття квартири підтверджуються актами, які були складені комісією у складі голови правління об`єднання співвласників багатоповерхового будинку [PERSON] , власниками квартир, комендантом ОСББ, електриком, прибиральницею, старшим дільничним та дільничним. Чотири рази мешканцями квартири [NUMBER] було вчинено дії щодо залиття її квартири та квартири поверхом нижче, було залито стелі кухні, ванної кімнати та коридору, сталося замикання проводки в квартирі, тощо. Власником квартири [NUMBER] є [PERSON] згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.05.1997 р. На неодноразові звернення та скарги до Відповідачки щодо залиття житлових приміщень нашого будинку, жодних дій Відповідачкою не вчинено, двері квартири не відчиняють, що змушує її звертатися до суду за захистом своїх законних прав та інтересів. З метою встановлення розміру матеріальних збитків, завданих внаслідок неодноразового залиття квартири позивач звернулася до фізичної особи підприємця [PERSON] . Згідно звіту №19/19 про оцінку збитків від 05 квітня 2019 року було встановлено розмір матеріальних збитків, який завдано їй, [PERSON] в результаті неодноразового залиття квартири [ADDRESS] , станом на момент складання даного звіту та становить 8 742,00 гривень. Вартість матеріального збитку, завданого позивачу в результаті неодноразового залиття її квартири становить 8 742,00 гривень . Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 05 серпня 2019 року відкрито провадження в справі та призначено до розгляду в порядку підготовчого позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.47). У підготовче судове засідання 11 жовтня 2019 року на 15 год. 10 хв. сторони не з`явилися. Позивач надіслала до суду заяву, в якій просила слухати справу за її відсутності; позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити повністю. Відповідач повістку не отримала. Конверт повернуто Укрпоштою на адресу суду з відміткою про причини повернення «адресат не проживає», тому у відповідності до ч.11 ст.128 ЦПК України на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення. Враховуючи вимоги частини 11 статті 128 ЦПК України «з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Однак, [PERSON] відзиву не надіслала. Ухвалою суду від 11 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено вищезазначену справу до судового розгляду по суті на 17 грудня 2019 року на 08 год. 00 хв., з викликом сторін. У судове засідання 17 грудня 2019 року сторони не з`явилися. Заяв та клопотань до суду не надіслали. Враховуючи вимоги частини 2 статті 247 ЦПК України «у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється». Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. З довідки № 02-48-120, виданої 23.05.2019 року Іванківською селищною радою Іванківського району Київської області, слідує, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована в [ADDRESS] , але не проживає (а.с.45). Судом встановлено, що позивач [PERSON] , є власницею квартири [ADDRESS] відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 05 липня 1994 року.(а.с.5) Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 "Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.Вказаний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира, яку було залито. 16.02.2019, 21.02.2019, 12.03.2019 та 23.03.2019р. відбулося залиття квартири, а також інших приміщень сусідами квартири [NUMBER] , які знаходяться поверхом вище над квартирою позивача. Факт залиття квартири підтверджуються актами, які були складені комісією у складі голови правління об`єднання співвласників багатоповерхового будинку [PERSON] , власниками квартир, комендантом ОСББ, електриком, прибиральницею, старшим дільничним та дільничним (а.с.8,9,10,11) На підтвердження залиття квартири позивачем також надано звіт, складений ФОП « [PERSON] », відповідно до якого 20.03.2019 року до ФОП [PERSON] звернулася [PERSON] (замовник), в якій просить провести дослідження квартири [ADDRESS] з метою встановлення розміру матеріальних збитків, завданої власнику внаслідок неодноразового залиття.(а.с.12-30). Позивачем на адресу реєстрації та проживання відповідачки направлялись рекомендовані листи з повідомленням про вручення із запрошенням відповідача на день та час проведення експертного дослідження про встановлення матеріальних збитків, проте відповідач не з`явилась Частиною 1 ст. 322 ЦК України - власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.322ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з статтею 151 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Частиною 2 ст. 1166ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вирішуючи питання про відшкодування збитків, завданих залиттям, суд виходить з приписів п.1 ч.2 ст. 22 та ч.1 ст.1192 ЦК України, відповідно до яких збитками є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно Звіту №19/19 про оцінку збитків від 05.04.2019 р. розмір матеріальних збитків, який завдано позивачу в результаті неодноразового залиття квартири [ADDRESS] , станом на момент складання даного звіту становить 8 742,00грн. Крім того, позивач понесла витрати на проведення оцінки матеріальних збитків у розмірі 2 300,00 грн., що підтверджується квитанцією ФОП [PERSON] від 05.04.2019р. (а.с.35). Приписами ст. 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. (а.с.39). Відповідно до ст. 141 ЦПК України зазначені судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 768 грн. 40 коп. Крім того, позивачем були понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 2500,00 грн. Відповідно до п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу. Вимога про стягнення суми понесених витрат на правову допомогу в розмірі 2500,00 гривень задоволенню не підлягає з огляду на те, що статтею 137 ЦПК України передбачено надання правничої допомоги адвокатом та, відповідно, компенсацію витрат за таку допомогу надану адвокатом. До матеріалів справи позивачем надано квитанцію в нечитабельному вигляді, яка на її думку є підтверджуючим документом про надання правничої допомоги(а.с.36). Однак, позивачем не надано оригіналу квитанції та договору про надання правничої допомоги. У зв`язку з цим дана вимога не підлягає задоволенню.

Outcome: partial