Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-20 00:00:00

16.09.2020 позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить провести реальний поділ житлового будинку з господарчими спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та складається з житлового будинку (житловою площею\~65,2 м.кв, загальною площею\~109,5 м.кв), зазначений під літерою А-1Ж та побутові споруди: сіни\~літера «а», тамбур\~літера «а1», сарай\~літера «Б»; погріб\~«В», туалет «Г», огорожа № 1-2, виділивши позивачу в натурі 1/3 частину вказаного домоволодіння; визначити порядок користування земельною ділянкою загальною площею\~0,0908га, цільове призначення\~для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер\~5910200000:13:001:0007, розташованої за вищевказаною адресою відповідно до визначеного варіанту поділу домоволодіння з урахуванням належної позивачу 1/3 частки в праві власності. Свої вимоги [PERSON] мотивує тим, що на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 06.06.2013 він є власником 1/3 частини житлового будинку з господарчими спорудами по [ADDRESS] та 1/3 частини земельної ділянки, на якій розташоване вказане домоволодіння. Іншими співвласниками зазначеного будинку та земельної ділянки є відповідачі [PERSON] та [PERSON] , яким належать по 1/3 частині домоволодіння. На даний час житловий будинок з господарчими спорудами та земельна ділянка перебувають у повному володінні та користуванні відповідачів, які повністю ігнорують право власності [PERSON] на належну йому частку вказаного нерухомого майна. Позивач зазначає, що не має можливості користуватися та володіти своїм майном, оскільки не має фактичного доступу до будинку. В позасудовому порядку вирішити спір з відповідачами не вдалося за можливе, що і стало підставою для звернення до суду з цим им позовом. 21.09.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання з викликом сторін. 06.10.2020 від відповідачів надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 26-29), за змістом якого останні позовні вимоги визнають частково. При цьому відповідачі зазначають, що батько позивача - [PERSON] був власником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ,\~в якому\~він проживав\~разом зі\~своєю першою\~дружиною та\~сином [PERSON] . Після розірвання шлюбу між батьками позивача, останній разом з матір`ю виїхав із вказаного будинку та знявся з реєстрації. 09.10.1991 відповідачка [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , від якого [INFO] у них народився син [PERSON] , з того часу родина проживала у спірному будинку. Відповідачі також зазначають, що [PERSON] продовжував матеріально допомагати своєму старшому сина [PERSON] , оплачував йому навчання та за спільні кошти сім`ї придбав для нього квартиру за адресою: [ADDRESS] , в якій позивач проживає і на даний час. Відповідачі звертають увагу суду на те, що [PERSON] мав намір заповісти їм житловий будинок та земельну ділянку за вищевказаною адресою, але не встиг цього зробити у зв`язку з тим, що [INFO] раптово помер. [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] як спадкоємці за законом 06.06.2013 отримали свідоцтва про право на спадщину, кожен на 1/3 частину спадкового майна померлого. Після смерті батька позивач прийшов до них з пропозицією сплатити йому вартість його частки у спірному домоволодінні в розмірі 20000 доларів США, або продати будинок, а отримані за нього гроші поділити між сторонами. У свою чергу [PERSON] та [PERSON] запропонували позивачу зустрічну пропозицію щодо сплати на їх користь вартість 2/3 частки належного відповідачам майна в розмір 40000 доларів США, на що [PERSON] відмовився. З цього часу позивач будинком більше не цікавився, участі в його утриманні не приймав, хоча жодних перешкод у користуванні належною йому частиною спадкового майна ніхто не чинив. 01.09.2020 позивач повторно засобами телефонного зв`язку запропонував [PERSON] сплатити йому кошти за його частину спірного будинку та земельної ділянки у сумі 15000 доларів США, після їх відмови [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом. 20.10.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області призначено у справі судову будівельну-технічну та земельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. 01.12.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області провадження у справі поновлено, призначено до розгляду клопотання судових експертів про надання додаткових матеріалів та необхідних умов для проведення експертизи. 28.12.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області провадження у справі зупинено на час проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. 11.01.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області провадження у справі поновлено у зв`язку з надходженням висновку комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 1442/45, призначено підготовче судове засідання з участю осіб, що беруть участь у розгляді справи. 22.01.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті з повідомленням учасників процесу. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю з підстав викладених у позовній заяві. При цьому позивач зазначив, що на даний час не має свого житла, оскільки квартиру, у якій він раніше проживав та яка належала його матері, остання продала, тому він разом із сімє`ю винаймає житло, а отже потребує власне. У письмових поясненнях (а.с. 132-134) представник позивача додатково зазначив, що запропонований у висновку експертів № 1442/45 від 30.12.2020 І варіант виділу в найбільшій мірі відповідає критеріям пропорційності, збалансованості та справедливості і є таким, що максимально відповідає правам та законним інтересам всіх співвласників. Так за І варіантом виділу відхилення від розміру ідеальних часток не існує, за своєю конфігурацією вказаний варіант містить найменше кутів повороту та забезпечує можливість створення двох окремих самостійних домогосподарств. Також при І варіанті виділ частки відбувається з можливістю створення двох окремих домоволодінь, що є найбільш оптимальним оскільки дасть змогу всім співвласникам здійснювати окреме господарювання в самостійних дворах. Крім того І варіант виділу передбачає меншу кількість переобладнань ніж варіанти II та III, а тому у разі застосування даного варіанту шкода, яка може бути завдана господарському призначенню майна, буде мінімізована. У зав`язку з цим представник позивача просив здійснити поділ спірного домоволодіння за І варіантом, запропонованим у висновку експертів № 1442/45 від 30.12.2020, та виділити [PERSON] частку вказаного домоволодіння позначену червоним кольором (додаток 1) з відповідним виділом частки земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 5910200000:13:001:0007 (позначеним жовтим кольором в додатку 4). Відповідачі у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково, не погодились на здійснення поділу спірного домоволодіння за І варіанту, запропонованим у висновку експертів № 1442/45 від 30.12.2020, оскільки у разі його застосування будуть порушені їх права та законні інтереси. Так, при вказаному варіанті [PERSON] будуть виділені приміщення і надвірні будівлі домоволодіння, що складають 30/100 ідеальних часток, а відповідачам, як іншим співвласникам, залишаться приміщення і надвірні будівлі, які складають 70/100 ідеальних часток. Відповідачі зауважують, що вони постійно проживають у домоволодінні за адресою: [ADDRESS] , іншого житла не мають, на його облаштування вони витратили значні грошові кошти. Так ними придбані та встановлені за власні кошти газовий котел, твердопаливний котел, газова колонка, душова кабіна, проведена нова система водопостачання до будинку. Також за життя спадкодавця [PERSON] відповідачі за спільні кошти зробили ремонт на веранді. За користування будинком, земельною ділянкою слачують житлово-комунальні послуги та передбачені законодавством податки. Таким чином, при здійснені поділу домоволодіння за І варінтом залишитья неурегульованим питання сплати позивачем на користь [PERSON] , [PERSON] грошової компенсації вартості вищезазначеного обладнання та проведеного ремонту. Крім того, при І варіанті виділу позивачу виділяється надвірний туалет, що унеможливить комфортне проживання відповідачів у спірному житловому будинку, оскільки іншого туалету у домоволодінні немає. При цьому позивач з часу відкриття спадщини, з 03.06.2010, спірним домоволодінням не цікавився, в ньому не проживав та наміру такого не виявляв, оскільки має інше житло, в якому постійно проживає. Посилаючись на викладене відповідачі просили здійснити поділ спірного майна за ІІ варіантом виділу, запропонованим у висновку експертів № 1442/45 від 30.12.2020, та виділити [PERSON] приміщення та господарські споруди, показані рожевим кольором, а [PERSON] , [PERSON] - приміщення та надвірні будівлі домоволодіння, показані синім кольором в додатку № 2, з відповідним виділом частки земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер - 5910200000:13:001:0007 (показано жовтим та синім кольорами в додатку 4), про що надали також письмові пояснення (а.с. 147-151). Суд, заслухавши пояснення сторін, їх представників, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] на праві особистої власності належав житловий будинок з господарчими спорудами по [ADDRESS] , розташований на приватній земельній ділянці на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку, посвідченого державним нотаріусом Охтирською міської державною нотаріальної контори 10.08.1978 за реєстровим номером 1693 та Акту державного приймання в експлуатацію індивідуального житлового будинку від 06.05.1987, затвердженим рішенням виконкому 14.05.1987 № 173 (а.і.с.7-8,25,26). Встановлено, що [INFO] [PERSON] помер та після його смерті відкрилася спадщина за законом на належне йому майно. Згідно свідоцтв про право на спадщину за законом від 06.06.2013, посвідчених державним нотаріусом Охтирської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованих у реєстрі за № 2-230, № 2-231, № 2-232, № 2-233 [PERSON] та [PERSON] успадкували після смерті [PERSON] по 1/3 частині кожний із спадкового майна, що складається з житлового будинку з господарчими спорудами, розташованого на приватній земельній ділянці та приватної земельної ділянки площею 0,0908 га, кадастровий номер 5910200000:13:001:0007, наданої для будівництва і обслуговування жилого будинку за адресою: [ADDRESS] (а.с. 36, 39, 42, 45), що також підтверджується відповідними витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (12-13, 37-38, 40-41, 43-44, 46-47). Також власником 1/3 частини спадкового майна після смерті [PERSON] у виді житлового будинку з господарчими спорудами, розташованого на приватній земельній ділянці по [ADDRESS] та приватної земельної ділянки площею 0,0908 га, кадастровий номер 5910200000:13:001:0007, наданої для будівництва і обслуговування жилого будинку, що знаходиться за вказаною адресою є позивач [PERSON] , що підтверджується відповідними свідоцтвами про право на спадщину за законом від 06.06.2013, посвідчених державним нотаріусом Охтирської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованими у реєстрі за №2-234, 2-235 та витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі, витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.6-13). Згідно повідомлень відділу з питань державної реєстрації Охтирської міської ради від 18.09.2020 № 15-11/3742 та № 15-11/3743 [PERSON] та [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19-20). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. В ст. 12 ЦПК України\~зазначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.\~15\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно вимог ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Саттею 41 Конституції України\~закріплено право кожного на володіння, користування та розпорядження своєю власністю. Згідно\~вимог ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджується своїм майном на власний розсуд. За положеннями ч.1\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Як визначено у ч.1\~ст.356 ЦК України\~ власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного із них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч. 3\~ст.\~358\~ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (ст. 364 ЦК України). Згідно з вимогами ч. 1\~ст.\~367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Друга частина цієї статті передбачає припинення право спільної часткової власності на спільне майно у разі його поділу між співвласниками. За приписами ст. 361 ЦК України\~співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. У постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13 зроблено висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У постанові Верховного Суду України 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 зроблено висновок, що «виходячи з аналізу змісту норм статей\~183,\~358,\~364 ЦК України\~можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». Аналогічна правова позиція також висловлена у постанові Верховного Суду від 12 березня 2020 року у справі № 127/5835/16-ц провадження №61-9955св19. Статтею 152 ЖК Української РСР\~передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Відповідно до п.п. 6, 7\~Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" від 04.10.1991 № 7\~при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Також в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. З системного аналізу наведених матеріальних норм права вбачається, що виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Таким чином, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників, оскільки діючим законодавством передбачено право особи, якій конкретно визначене майно належить на праві спільної часткової власності на виділ саме його частки в натурі. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку\~ст. 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого\~постановою Кабінету\~\~Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них». За приписами ч. 1\~ст. 86 Земельного Кодексу України\~земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з зазначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно до\~ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Згідно вимог ч. 4\~ст. 120 ЗК України\~у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. За приписами\~ст. 377 ЦК України\~до особи, яка набула право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника. Відповідно до\~п. 19 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~практику застосування\~судами земельного\~законодавства при\~розгляді цивільних\~справ» від\~16.04.2004\~року №\~7 у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. Таким чином, при вирішенні спору про поділ в натурі земельної ділянки, визначаючи варіанти такого поділу, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого відсутні підстави, він ухвалює рішення про застосування саме такого варіанту поділу. Якщо ж відсутній погоджений або встановлений порядку користування земельною ділянкою, то суд здійснює поділ в натурі земельної ділянки з дотриманням розміру часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. \~Судом встановлено, що сторони набули у порядку спадкування право спільної часткової власності на нерухоме майно, що належало померлому [PERSON] та на даний час спірний будинки та земельна ділянки належать їм на праві спільної часткової власності. Посилаючись на положення\~ст.\~364\~ЦК України позивач просить здійснити виділ йому частки із зазначеного спільного майна. Ухвалою Охтирського міськрайонного суду від 20.10.2020 судом призначалася будівельно-технічна та земельно технічна експертиза. Згідно висновку\~експерта за\~результатами проведення\~судової будівельно-технічної\~та \~земельно-технічної\~експертизи №\~1442/45\~від 30\~грудня 2020\~року виділ\~частини житлового\~будинку літ.\~«А-ІЖ»\~з надвірними\~будівлями,\~що перебувають\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~ в\~натурі можливий.\~Відповідно до\~документів на\~право загальної\~часткової власності,\~у садибі\~ [ADDRESS] \~належить:\~ [PERSON] \~33/100\~(1/3)\~ідеальних частин;\~іншим співвласникам\~ 67/100\~(2/3)\~ідеальних частин.\~Щодо визначення\~порядку користування\~земельною ділянкою\~загальною площею\~0,0908\~га,\~цільове призначення\~для\~будівництва і\~обслуговування житлового\~будинку,\~господарських будівель\~і споруд,\~кадастровий номер\~5910200000:13:001:0007,\~розташованої за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~експертом зазначено,\~що на\~даний час\~між співвласниками\~житлового будинку\~не склався\~певний порядок\~користування земельною\~ділянкою.\~Відповідно до\~ідеальних часток\~ [PERSON] \~ на\~1/3\~від загальної\~площі \~908\~кв.м.\~припадає земельна\~ділянка площею\~303\~кв.м;\~ [PERSON] \~-\~1/3\~та [PERSON] -\~1/3\~на 2/3\~від загальної\~площі \~908\~кв.м.\~припадає \~земельна ділянка\~площею 605\~кв.м. (а.с. 91-122). За результатами проведеної комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи складений висновок № 1442/45 від 30.12.2020 та експертами запропоновано три варіанти виділу частки приміщень і надвірних будівель домоволодіння та земельної ділянки. За І варіантом виділу позивачу виділяється приміщення і надвірні споруди домоволодіння, які складають 30/100 ідеальних часток (показано рожевим кольором в додатку№1): приміщення сіней літ. «а» загальною площею 35,0 кв.м. (веранда «1-1», кухня «1-2», ванна «1-3»); приміщення тамбуру літ. «а1» загальною площею 3,6 кв.м.; господарські споруди: туалет літ. «Г», 1/3 огорожі №1,2, а також 1/3 земельної ділянки площею 0,0303 га (303 кв.м.), яка відображена жовтим кольором з урахуванням площі під будівлями. При цьому на подвір`я садиби для співвласника [PERSON] необхідно влаштувати окремий вхід (заїзд) з [ADDRESS] (графічно відображено в додатку 4 арк.1); іншим співвласникам виділяється приміщення і надвірні споруди домоволодіння, які складають 70/100 ідеальних часток (показано синім кольором в додатку №1): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 70,9 кв.м. (коридор «1-4», житлові кімнати «1-5», «1-6», «1-7», «1-8»); господарські споруди : погріб літ. «В», 2/3 огорожі №1,2, а також виділяється 2/3 земельної ділянки площею 0,0605га (605 кв.м.), яка відображена блакитним кольором з урахуванням площі під будівлями. Вказаний варіант виділу вимагає виконати окреме газопостачання, електропостачання і опалення, а також провести наступні переобладнання: у вікні кімнати «1-8» влаштувати дверний проріз с подвійними утепленими дверима, між коридором «1-4» і верандою «1-1» закласти дверний проріз; у кімнаті «1-8» можливо улаштувати кухню. Згідно ІІ варіанту виділу [PERSON] виділяється приміщення і надвірні будівлі домоволодіння, які складають 36/100 ідеальних часток (показано рожевим кольором в додатку№2): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 34,2 кв.м. ( житлові кімнати «1-7», «1-8»); господарські споруди: погріб літ. «В»; 1/3 огорожі №1,2, а також 1/3 земельної ділянки площею 0,0303га (303 кв.м.), яка відображена жовтим кольором з урахуванням площі під будівлями (графічно відображено у додатку 4 арк.2). [PERSON] та [PERSON] виділяється приміщення і надвірні будівлі домоволодіння, що складають 64/100 ідеальних часток (показано синім кольором у додатку №2): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 36,7 кв.м. ( коридор «1-4», житлові кімнати «1-5», «1-6»); приміщення сіней літ. «а» загальною площею 35,0 кв.м.(веранда «1-1», кухня «1-2», ванна «1-3»); приміщення тамбуру літ. «а1» загальною площею 3,6 кв.м. (тамбур «І»); господарські споруди: туалет літ. «Г», 2/3 огорожі №1,2. Для здійснення другого варіанту виділу необхідно провести наступні переобладнання: у вікні кімнати «1-8» влаштувати дверний проріз с подвійними утепленими дверима, між коридором «1-4» і кімнатою «1-8» закласти дверний проріз, між коридором «1-4» і кімнатою «1-7» закласти дверний проріз, між кімнатою «1-8» і кімнатою «1-7» влаштувати дверний проріз, у кімнаті «1-8» можливо улаштувати кухню. Крім того за вказаним варіантом також потрібно виконати окреме газопостачання, електропостачання і опалення. Також за ІІ варіантом поділу земельної ділянки [PERSON] та [PERSON] виділяється 2/3 земельної діялнки площею 0,0605 га (605 кв.м.), яка відображена блакитним кольором з урахуванням площі під будівлями. При цьому на подвір`ї садиби для співвласників [PERSON] та [PERSON] необхідно влаштувати окремий вхід (заїзд) зі сторони [ADDRESS] . Відповідно до запропонованого експертами ІІІ варіанту виділу, [PERSON] виділяються приміщення і надвірні будівлі домоволодіння, які складають 30/100 ідеальних часток (показано рожевим кольором у додатку №3): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 31,0 кв.м. (житлові кімнати «1-7», «1-6»); господарські споруди: туалет літ. «Г», 1/3 огорожі №1,2. [PERSON] та [PERSON] залишаються приміщення і надвірні будівлі домоволодіння, що складають 70/100 ідеальних часток (показано синім кольором у додатку №3): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 39,9 кв.м. (коридор «1-4», житлові кімнати «1-7», «1-8»); приміщення сіней літ. «а» загальною площею 35,0 кв.м.(веранда «1-1», кухня «1-2», ванна «1-3»); приміщення тамбуру літ. «а1» загальною площею 3,6 кв.м (тамбур «І»); господарські споруди (погріб літ. «В», 2/3 огорожі №1,2). Для здійснення\~третього варіанту\~виділу,\~окрім виконання\~окремого газопостачання,\~електропостачання і\~опалення,\~необхідно провести\~наступні переобладнання:\~у вікні\~кімнати «1-5»\~влаштувати дверний\~проріз с\~подвійними утепленими\~дверима;\~між коридором\~«1-4»\~і кімнатою\~«1-5»\~закласти дверний\~проріз;\~між кімнатою\~«1-5»\~і кімнатою\~«1-6»\~влаштувати дверний\~проріз;\~у кімнаті\~«1-5»\~можливо улаштувати\~кухню. При цьому, за ІІІ варіантом поділу земельної ділянки співвласнику [PERSON] виділяється 1/3 земельна ділянка площею 0,0303 га (303 кв.м.), яка відображена жовтим кольором з урахуванням площі під будівлями, а співвласникам [PERSON] та [PERSON] виділяється 2/3 земельної ділянки площею 0,0605га (605 кв.м.), яка відображена блакитним кольром з урахуванням площі під будівлями (графічно відображено в додатку 4 арк.3). Враховуючи можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним (обслуговування, проведення ремонтів і т.д.) експерт пропонує вирішити питання про встановлення земельного сервітуту, який передбачає право користування чужою земельною ділянкою. Ділянка сервітуту показана в додатку №4 арк.3 до даного висновку жовтим кольором з штриховкою червоного кольору площею 5,90 кв.м.; лінійні розміри (4,0 (стіна житлового будинку; 1,0; 1,0; 5,0; 1,0) м та подвір`я садиби для співвласника [PERSON] влаштувати окремий вхід (заїзд) зі сторони [ADDRESS] . Позивач не погоджуючись з ІІІ та ІІ варіантами, просить провести поділ житлового будинку та земельної ділянки згідно І варіанту розподілу житлового будинку і надвірних будівель, за яким йому виділяється 30/100 ідеальних часток (показано рожевим кольором в додатку№1): приміщення сіней літ. «а» загальною площею 35,0 кв.м. (веранда «1-1», кухня «1-2», ванна «1-3»); приміщення тамбуру літ. «а1» загальною площею 3,6 кв.м.; господарські споруди: туалет літ. «Г», 1/3 огорожі №1,2, а також 1/3 земельної ділянки площею 0,0303 га (303 кв.м.), яка відображена жовтим кольором з урахуванням площі під будівлями, а відповідачам виділяється приміщення і надвірні споруди домоволодіння, які складають 70/100 ідеальних часток (показано синім кольором в додатку №1): приміщення житлового будинку літ. «А-ІЖ» загальною площею 70,9 кв.м. (коридор «1-4», житлові кімнати «1-5», «1-6», «1-7», «1-8»); господарські споруди : погріб літ. «В», 2/3 огорожі №1,2, а також виділяється 2/3 земельної ділянки площею 0,0605га (605 кв.м.), яка відображена блакитним кольором з урахуванням площі під будівлями. Разом з тим, відповідачі висловили заперечення щодо поділу житлового будинку та земельної ділянки за ІІІ та І варіантами розподілу, запропонованими експератими. Вивчивши зазначені варіанти поділу житлового будинку та земельної ділянки, врахувавши спільну відмову сторін від ІІІ варінту виділу, суд приймає до уваги вказаний виснорвк експертів та вважає, що запропонований експертами ІІ варіант виділу відповідає якнайкращим інтересам сторін, є наближеним до ідеальних часток кожного із співвласників, забезпечує можливість експлуатації будинку і господарських будівель, як окремих об`єктів нерухомості, необхідність проведення переобладнань не потребує великого обсягу затрат матеріального характеру та фізичних зусиль, тому саме за цим варіантом розподілу суд вважає доцільним розділити житловий будинок із надвірними спорудами та земельну ділянку. Інші варіанти\~суд відхиляє,\~оскільки при\~ІІІ варіанті\~поділу передбачена\~необхідність у\~встановленні земельного\~сервітуту,\~ проти\~чого сторни\~висловили заперечення,\~а поділ в натурі спірного житлового будинку за І варіантом виділу призведе до значного дисбалансу прав сторін та не вирішить спір по суті, оскільки згідно даного варіанту у власність відповідачів буде виділено лише житлові кімнати без допоміжних приміщень, що суперечить фактичному користуванню вказаним житловим будинком, який тривалий час існує між сторонами. При цьому судом враховано, що відповідачі [PERSON] \~та [PERSON] \~протягом останніх\~30\~років проживають\~у будинку\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~який є\~єдиним їхнім\~житлом.\~За цей\~час відповідачами\~для створення\~комфортних умов\~проживання було\~обладнано теплопостачання\~в будинку,\~проведено ряд\~ремонтних робіт,\~в тому\~числі по\~облаштуванню ванної\~кімнати,\~що пітверджується\~наданими копіями\~квитанцій та\~товарних чеків\~(а.с.152-164),\~також для\~комфортного прождивання\~відповідачам необхідний\~у користуванні\~туалет.\~Разом з\~тим,\~судом зважено,\~що позивач\~у спірному\~будинку не\~проживав,\~до дня\~звернення до\~суду із\~вказаним позовом\~проживав разом\~з родиною\~у квартирі,\~яку під\~час розгляду\~справи у\~суді продав,\~що свідчить\~про свідоме\~погіршення своїх\~житлових умов,\~за його\~словами,\~на даний\~час винаймає\~житло,\~отже за ІІ варіантом виділу позивач не позбавлений можливості ізольованого користування житловими приміщеннями після проведення вказаних експертами ремонтно-будівельних робіт, а його доводи щодо надання пріоритетності І варіанту поділу при вирішенні даного спору з метою недопущення порушення його прав та законних інтересів не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи належними та допустимими доказами, оскільки згідно висновку судової комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 1442/45 від 30.12.2020 експлуатація будинку і господарських будівель, як окремих об`єктів нерухомості, можлива при кожному варіанті поділу. Згідно інформації, що надійшла від філії «Охтирський район електричних мереж» Акціонерного товариства «Сумиобленерго» від 22.03.2021 №90-08/840, Охтирського відділення АТ «Сумигаз» від 12.03.2021 № 400-Сл-2043-0321 (вх. №4277 від 23.03.2021) передбачена можливість влаштування окремих інженерних систем електропостачання та газопостачання (а. с.190-192). За висновком відділу містобудування та архітектури Охтирської міської ради поділ житлового будинку між співвласниками домоволодіння по [ADDRESS] можливий за умови реконструкції існуючого житлового будинку на два окремі ізольовані житлові помешкання з добудовою необхідних приміщень в порядку, передбаченому законодавством, з дотриманням вимог державних будівельних норм і правил та за згодою всіх співвласників домоволодіння (а.с. 198). Відповідно до\~ст. 12 ЦК України\~особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Особа може відмовитися від свого майнового права. Згідно вимог ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Аналізуючи приведені\~докази та\~даючи їм\~оцінку в\~їх сукупності,\~з урахуванням\~вищевказаних обставин,\~оцінюючи докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтуються\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів,\~оцінюючи зібрані\~у справі\~докази як\~вцілому,\~так і\~кожний доказ\~окремо,\~який міститься\~у справі,\~з урахуванням\~принципів розумності,\~пропорційності,\~виваженості,\~справедливості,\~вирішуючи справу\~в межах\~заявлених вимог,\~суд приходить\~до висновку\~про наявність\~підстав для\~часткового задоволення\~позовних вимог,\~з урахуванням\~балансу інтересів\~обох сторін, виділивши сторонам\~частини спірного\~домоволодіння та\~земельної ділянки\~зі зміною\~ідеальних часток\~відповідно до\~ІІ варіанту\~розподілу,\~запропонованого експертом\~у висновку\~судової комплексної\~будівельно-технічної\~та земельно-технічної\~експертизи №\~1442/45\~від 30.12.2020, оскільки вважає його найбільш прийнятним, враховуючи, що за такого варіанту поділу, кожній зі сторін буде виділено частку, яка є максимально наближеною до розміру часток у праві спільної часткової власності, враховуючи майнові права та інтереси обох сторін та сприяючи кожному з них використовувати приміщення за призначенням, що відповідає інтересам сторін та надає можливість нормального користування житловим будинком і надвірними будівлями садиби. При цьому суд враховує ще й той порядок користування, який склався між сторонами. На підставі викладеного,

Outcome: partial