Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~13 грудня 2018 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (далі - ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») звернулось до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до відповідачів [PERSON], [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця. Свої вимоги обґрунтовують тим, що відповідно до укладеного договору б/н від 05.04.2007 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 21600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. 02 грудня 2016 року [PERSON] помер. Заборгованість станом на дату смерті [PERSON] становить 9847,74 грн. На момент його смерті разом з ним проживали та мешкають на теперішній час [PERSON]В, [PERSON], тобто відповідачі, які на розсуд позивача є спадкоємцями та вважаються такими, що прийняли спадщину, до складу якої входять всі права і обов'язки спадкодавця, в тому числі обов'язок повернення заборгованості за кредитом. Позивач просить суд стягнути з відповідачів заборгованість за кредитним договором б/н від 05.04.2007 року. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 18 грудня 2018 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 17 січня 2019 року (а.с.81-82.) 17 січня 2019 року, відповідно до ухвали Дружківського міського суду Донецької області підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 19 лютого 2019 року (а.с.88-89). Представником позивача надано суду клопотання про розгляд справи у її відсутності у випадку неявки в судове засідання представника позивача, з врахуванням поданих сторонами доказів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Судом на підставі частини другої\~статті 247 ЦПК, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Судом встановлено, що 05.04.2007 року між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н, відповідно до якого позичальник отримав кредит у розмірі 21600,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки, що підтверджується його заявою від 05.04.2007 року (а.с.14). [PERSON], [INFO] помер 02 грудня 2016 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №967023, виданим Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дружківського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 1033 від 05.12.2016 року (а.с.52). 29.05.2017 року позивачем було направлено претензію кредитора до Дружківської державної нотаріальної контори з метою виявлення спадкоємців після померлого [PERSON] та включення кредиторської вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» в спадкову масу (а.с.55). З листа Дружківської державної нотаріальної конторі з вих. № 79/02-14 від 18.01.2019 року, вбачається, що спадкова справа після [PERSON]І, померлого 02.12.2016, заведена за заявою [PERSON] №225 від 31.05.2017 року (а.с. 96 ). [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлого 02.12.2016 року, що підтверджується її заявою №226 від 31.05.2017 року (а.с.98-99 ). За приписами ст.ст.\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Банк стверджує, що на момент смерті разом із [PERSON] проживали [PERSON] та [PERSON], відповідачі по справі. Разом із цим, цю обставину доводить тільки тим, що в паспортах цих осіб зазначене однакове місце реєстрації. Згідно з ч. 3\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5\~ст.1268 ЦК України). Частиною першою\~статті 1297 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ч. 1\~ст. 1282 ЦК України\~спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Згідно зі\~ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно вимог ч. 2\~ст.1281 ЦК України\~позивач зобов'язаний протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. АТ КБ «ПРИВАТБАНК» направив претензію кредитора від 29.05.2017 року до Дружківської державної нотаріальної контори щодо включення АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до спадкової маси, що відповідає вимогам Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій ( п. 189). (а.с.55) Відповідно до відповіді нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори, претензія кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» отримана ними 08 червня 2017 року. (а.с.108) Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують, що Банк повідомляв боржника [PERSON], а також після його смерті - спадкоємців, відповідачів, про наявність боргу перед Банком та обов'язку його погасити. В матеріалах справи міститься лист-претензія від 24.05.2018 року, адресована відповідачам по справі, однак позивачем не надано доказів отримання останніми вказаної претензії (а.с.58,59). Зокрема, позовна заява не містить обґрунтувань, що спадкоємці знали про борги спадкодавця, і такі обставини не доводилися позивачем в суді. В судове засідання з Дружківської державної нотаріальної контори були надані копії заяв після смерті [PERSON]: [PERSON] про прийняття спадщини, [PERSON] про відмову від прийняття спадщини (а.с.98-99) Відповідно до вимог ст.1282 ЦК України, \~спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. З огляду на викладене суд приходить до висновку часткове задоволення позовних вимог. Але,\~ позивач, звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, просить стягнути пеню в сумі 4254,40 грн., але зазначені штрафні санкції нараховані після 14 квітня 2014 року особі, яка зареєстрована у населеному пункті, у якому проводилась антитерористична операція, а тому у такому випадку нарахування штрафів на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами забороняється законом. \~ \~ \~ \~Так, згідно із ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року №1669-VII на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам-підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобовязані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. \~ \~ \~ \~Згідно з Переліком населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2015 року №1275-р, м. Дружківка Донецької області віднесено до вказаного переліку. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON]\~зареєстрована за\~адресою:\~[INFO], отже, на підставі вказаного Закону вона має бути звільнена від сплати штрафних санкцій за вказаним договором кредиту в сумі 4254,40 грн., які нараховані після 14 квітня 2014 року. \~ \~ \~ \~З врахуванням\~викладеного,\~заборгованість станом\~на 02.12.2016\~року складає\~5593,34\~грн.,\~з яких:\~2392,69\~грн.\~-\~заборгованість за\~кредитом,\~ 3200,98 грн. - заборгованість за процентами за користування кредитом. \~ \~ \~ \~Таким чином, позов задоволено шляхом стягнення суми заборгованості, процентів з відповідача [PERSON] в сумі 5593,34 гривень. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" із позовних заяв майнового характеру юридичними особами справляється судовий збір в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше мінімальної заробітної плати. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 1762,00 гривень. \~ \~ \~ \~Суд, дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості, яка складає 5593,34 гривень. З цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1762,00 гривень, які і підлягають відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача [PERSON]

Outcome: partial